OBH 1220/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Nagy Erzsébet

Az Alkotmány 70/E §-ában deklarált szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben nem okoz visszásságot a hatóság eljárása abban az esetben, ha az ellátás megállapítására irányuló kérelmet elutasító hatósági határozatot az érintett a fellebbezési jogról történt lemondásával tudomásul veszi. Ugyancsak nem okoz a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot az sem, ha konkrét kérelem hiányában döntés meghozatalára nem kerülhet sor.

A panaszos a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Munkaügyi Központ Szikszói Kirendeltsége eljárását sérelmezte. E szerint 1998. május 7-én jelentkezett a kirendeltségen munkanélküli ellátás végett. Ekkor átképzési lehetőséget ajánlottak fel számára, amit el is fogadott. Emiatt a felajánlott közmunkát 1998 júniusában visszautasította. Ügyében azonban nem kapott kézhez határozatot, de nem is került sor az átképzésre. Így hosszú hónapokra ellátatlan maradt, a panaszos szerint a munkaügyi hivatal kárt is okozó eljárása következtében.

A vizsgálat megállapításai szerint a panaszos 1998. május 7-én benyújtott kérelme alapján a kirendeltség elutasító döntést hozott tekintettel arra, hogy a munkanélküli járadékra való jogosultság törvényi feltételei nem álltak fenn. A panaszos tudomásul vette az elutasító döntést, egyidejűleg a fellebbezési jogáról lemondott. 

Ekkor sem szóban, sem írásban nem nyújtott be konkrét átképzésre vonatkozó kérelmet. Ezért döntés meghozatalára sem kerülhetett sor.
Az átképzéssel kapcsolatos általános tájékoztatás, illetve az átképzést bonyolító intézményből kapott információ önmagában nem elégséges feltétel ahhoz, hogy a munkaügyi hivatal döntési, azaz határozathozatali kötelezettsége fennálljon figyelemmel arra is, hogy az átképzési támogatás csupán lehetőség, de nem feltétel nélküli kötelezettség a munkaügyi központ részéről. Ezt támasztja alá az is, hogy a panaszos kizárólag ilyen tárgyú keresete ellenére a bíróság nem kötelezte államigazgatási jogkörben okozott kár megtérítésére a Megyei Munkaügyi Központot, azaz a panaszos álláspontjával ellentétben, nem minősítette károkozónak az eljáró hatóságot a lefolytatott eljárása miatt, aminek a következtében a kérelmező szociális ellátásban sem részesülhetett.

A leírtakra tekintettel az ügyben a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásság nem állapítható meg.

Budapest, 1999. szeptember 3.

Dr. Polt Péter