OBH 1152/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása

Egy állampolgár azért fordult panasszal hozzám, mert a Rigó utcai nyelvvizsga bizottságnál tett vizsgája során nem volt lehetősége arra, hogy kijavított dolgozatáról másolatot kapjon, vagy a kijavított részekről jegyzeteket készítsen, hanem abba csak egy előre megadott időpontban megtekinthetett, de még ezt sem zavartalanul, ugyanis a felügyelő tanár siettette a többi várakozó miatt.

A panaszos a panaszát utóbb - a sikeres vizsgájára tekintettel - visszavonta, az ügyet azonban - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló LIX. tv. (Obtv.) 16. § (2) bekezdése alapján - hivatalból folytattam.

A vizsgálat megállapításai

Ugyanilyen tartalmú panasz alapján 1996-ban már vizsgálatot indítottam, amelyet az OBH 144/1996. számú jelentéssel zártam le. A vizsgadolgozat megtekintését illetően akkor a panaszost a következőkről tájékoztattam: "Oktatási rendszerünkben az a gyakorlat, amely szerint a kiértékelt dolgozatba a dolgozatot írón kívül más nem nyerhet betekintést, hasonlóan a dolgozatmásolat kiadásának megtagadásához, nem ismeretlen és nem kirívó.
A felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló 28/1995. (III.24.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése szerint is csak a jelentkezőnek van joga az írásbeli dolgozatának értékelésébe betekinteni.
A dolgozatmásolat kiadásának megtagadására azért van szükség, mert a nyelvvizsga feladatokat - hasonlóan a felsőoktatási intézmények felvételi vizsga kérdéseihez - adatbankban gyűjtik, és a későbbi vizsgák során, különböző kombinációkban, többször felhasználják."

Az említett jelentés tartalmazza, hogy a nyelvvizsgáztatás szabályait az Állami Nyelvvizsga Bizottság saját, valamint az Idegen Nyelvi Továbbképző Központ szervezeti és működési szabályzata, továbbá az ELTE Bölcsészettudományi Kara dékánjának 1994. június 27-én kelt, 840/1994. számú állásfoglalása szabályozza. Jelentésemben a szabályozásnak ezt a módját jogbiztonságot sértőnek értékeltem, ezért ajánlásomban felkértem a művelődési és közoktatási minisztert, hogy a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényben kapott felhatalmazásnak megfelelően intézkedjen a vizsgáztatás megfelelő szintű szabályozása érdekében. A miniszter ajánlásomat elfogadta.

Az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatás rendjéről és a nyelvvizsgabizonyítványokról szóló 71/1998. (IV.8.) Korm. rendelet azonban csak a vizsga értékelése elleni jogorvoslatot szabályozza, a dolgozat megtekintését nem. A gyakorlatban ezért a felsőoktatási intézmények felvételi eljárásainak általános szabályairól szóló 28/1995. (III.24.) Korm. rendelet 9. §-a szerint teszik lehetővé a dolgozat megtekintését a vizsgázónak.

A nyelvvizsga bizonyítvány megszerzése az elmúlt években nagyon fontossá vált a művelődéshez való alkotmányos jog (Alk. 70/F. § (1) bek.) és ezen keresztül a munkához való jog érvényesíthetősége (Alk. 70/B. § (1) bek.) miatt. Éppen ezért a vizsgával kapcsolatos jogok hiányos szabályozása - a jogbiztonság sérelme - visszásságot okoz az említett alkotmányos állampolgári jogokkal összefüggésben. A dolgozat megtekintésének fő szabályát - a vizsgáztatás államilag előírt azonos és a vizsgázó számára garanciális feltételei miatt - jogszabályba kell foglalni, hasonlóan a felvételi dolgozatokéhoz. 

Ajánlás

Az Obtv. 25. §-a alapján felkérem az oktatási minisztert, hogy a feltárt visszásság jövőbeni elkerülése érdekében szíveskedjék a nyelvvizsgáztatásról szóló jogszabály szükséges kiegészítéseiről gondoskodni.

Kérem Miniszter urat, hogy ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról az Obtv. 25. § (2) bekezdésének megfelelően a kézhezvételétől számított 60 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 1999. december 16.

Gönczöl Katalin