OBH 1126/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:

A panaszos beadvánnyal fordult Hivatalomhoz, amelyben előadta, hogy a helyi polgármesteri hivatalnál 26.000.-Ft. összegű jövedelempótló támogatás visszatérítésére kötelezték.

A panaszos azt sérelmezte, hogy még 1997. július 30-án kérelemmel fordult a Polgármesteri Hivatalhoz, hogy méltányosságból engedjék el a támogatás visszatérítését, de beadványára választ nem kapott, ügyében döntés nem született.

Feltételezett alkotmányos visszásság:

A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés.)

A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik. (Alkotmány 17. § )

Az ügy jogszabályi háttere:

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény

 17. § (1) Az e törvényben meghatározott feltételek hiányában vagy e törvény megsértésével nyújtott szociális ellátást meg kell szüntetni, az ellátást jogosulatlanul és rosszhiszeműen igénybevevőt pedig kötelezni kell
a) a pénzbeli szociális ellátás visszafizetésére;
 (2) Az (1) bekezdés szerinti megtérítést a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 232. § (2) bekezdésében meghatározott kamattal megemelt összegben kell visszafizetni. Kamat csak a szociális ellátás jogosulatlan és rosszhiszemű igénybevétele és az erről való tudomásszerzés közötti időtartamra számítható fel.
 (4) Az (5)-(7) bekezdésben foglaltak szerint megtérítésre kell kötelezni azt a személyt is, akinek a szociális ellátás időtartama alatt visszamenőlegesen rendszeres pénzellátást állapítottak meg, feltéve, hogy a rendszeres pénzellátásra és szociális ellátásra együtt nem lett volna jogosult.
(5) Az időskorúak járadékát, a munkanélküliek jövedelempótló támogatását, a rendszeres szociális segélyt, az ápolási díjat és a legalább három hónapot meghaladó időtartamú átmeneti segélyt igénylő - illetve ezen ellátások valamelyikében már részesülő személy a rendszeres pénzellátásra irányuló kérelem benyújtásától számított 8 napon belül - köteles a szociális hatáskört gyakorló szervnek bejelenteni, ha részére megállapítandó rendszeres pénzellátásra irányuló eljárás társadalombiztosítási igazgatási szervnél folyamatban van.
(6) Az (5) bekezdés szerinti bejelentés alapján a szociális hatáskört gyakorló szerv a szociális ellátást megállapító határozatban - illetőleg, ha a bejelentés az ellátás folyósítása alatt történik, külön határozattal - rendelkezik arról, hogy a visszamenőlegesen megállapított rendszeres pénzellátás összegéből a folyósított szociális ellátás összege levonásra kerül.

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos munkanélküli ellátásban nem részesülő munkanélküli volt, és ezért részére 1993. február 1-től szociális támogatást, majd 1993. április 1-től jövedelempótló támogatást állapított meg a helyi önkormányzat képviselő-testülete.

A képviselő-testület határozatában felhívta a panaszos figyelmét, hogy haladéktalanul köteles bejelenteni ha előnyugdíjban részesül. A panaszost arról is tájékoztatták, hogy a törvény értelmében a jogosultság feltételeit az önkormányzat évente köteles felülvizsgálni, a panaszos esetében erre 1994. februárjában került sor. A felülvizsgálatkor a panaszos bejelentéssel élt, mely szerint előnyugdíjban részesült és így a jövedelempótló támogatás további folyósítására nem tart igényt, egyben kérte, hogy az addig felvett támogatás visszafizetésétől az önkormányzat tekintsen el.

A Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 1994. február 22-én levélben közölte a helyi önkormányzattal, hogy a panaszos 1993. augusztus 26-tól előnyugdíjban részesül.

A képviselő-testület a jövedelempótló támogatás folyósítását megszüntette, és nem feltételezve a támogatásban részesülő rosszhiszeműségét eltekintett az addig felvett összeg kamatokkal megemelt visszafizetésétől, így a panaszost csak az 1993. szeptember 1-től kifizetett támogatás visszafizetésére kötelezte.

Vizsgálatom során megkerestem az érintett község polgármesterét. A polgármesteri válaszból azonban kiderült, hogy a panaszos ügyben bírósági per volt folyamatban I. II. fokon, majd a Legfelsőbb Bíróság előtt, és ítéletben a panaszos keresetét jogerősen elutasították.

Az Országgyűlési biztosról szóló törvény 29. § (1) bekezdés f) pontja értelmében az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre bíróságon folyamatban lévő, vagy már jogerősen befejezett ügyekben eljárni, ezért a panaszt hatáskör hiányában további vizsgálat nélkül elutasítom.

Budapest, 1999. július 16.

Dr. Polt Péter