OBH 776/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

A vizsgálat megindítása

A panaszosok Hivatalomhoz intézett beadványukban azt sérelmezték, hogy a hetényegyházi általános iskolában az írás-olvasás tanítása az "agykontroll" módszerének alkalmazásával történik.

Az ügyben a vizsgálatot 1999. április 26-án megindítottam. 

A vizsgálat megindításával egyidejűleg megkerestem az Oktatási Minisztériumot, és az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 18. § (4) bekezdése alapján felkértem, hogy a beadványban megfogalmazott kérdésekkel kapcsolatos álláspontjáról adjon tájékoztatást.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogot vizsgálta az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 70/G. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság tiszteletben tartja és támogatja a tudományos és művészeti élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát.

2. Az Alkotmány 70/G. § (2) bekezdése értelmében tudományos igazságok kérdésében dönteni, kutatások tudományos értékét megállapítani kizárólag a tudomány művelői jogosultak.

A vizsgálat megállapításai

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényt (a továbbiakban: Köot.) a Magyar Köztársaság Alkotmányában meghatározott művelődéshez való jog (...) a tanszabadság és a tanítás szabadságának érvényesítése, a gyermekek, tanulók, szülők és a közoktatásban foglalkoztatottak jogainak és kötelességeinek meghatározása, továbbá korszerű tudást biztosító közoktatási rendszer irányítása és működtetése céljából alkotta az Országgyűlés.

A Köot. előírja, hogy a pedagógust munkakörével összefüggésben megilleti az a jog, hogy a nevelési, illetve pedagógiai program alapján az ismereteket, a tananyagot, a nevelés és tanítás módszereit megválassza. 

A pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása. Ezzel összefüggésben kötelessége különösen, hogy a nevelő és oktató tevékenység keretében az ismereteket tárgyilagosan és többoldalúan közvetítse, nevelő és oktató tevékenysége során figyelembe vegye a gyermek, tanuló egyéni képességét, tehetségét, fejlődésének ütemét, szociokulturális helyzetét és fejlettségét, fogyatékosságát, segítse a gyermek, tanuló képességének, tehetségének kibontakozását, illetve bármilyen oknál fogva hátrányos helyzetben lévő gyermek, tanuló felzárkózását tanulótársaihoz. 

Feldatai közé tartozik, hogy a gyermekek, tanulók részére az egészségük, testi épségük megőrzéséhez szükséges ismereteket átadja, a gyermekek, tanulók, emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa, a szülőket és a tanulókat az őket érintő kérdésekről rendszeresen tájékoztassa, a szülőt figyelmeztesse, ha gyermeke jogainak megóvása vagy fejlődésének elősegítése érdekében intézkedést tart szükségesnek, továbbá, hogy a szülő és a tanuló javaslataira, kérdéseire érdemi választ adjon.

A nevelési-oktatási intézményben a nevelő és oktató munka nevelési, illetve pedagógiai program szerint folyik. A nevelési, illetve pedagógiai programot a nevelőtestület fogadja el, és a fenntartó jóváhagyásával válik érvényessé. A fenntartó a nevelési program és a pedagógiai program jóváhagyása előtt köteles - az Országos szakértői névjegyzékben szereplő - szakértő véleményét közvetlenül vagy a pedagógiai-szakmai szolgáltatást ellátó intézmény útján beszerezni. 

Fontos garanciális szabály, hogy a nevelési, illetve pedagógiai programot nyilvánosságra kell hozni. A fenntartó a nevelési, illetve pedagógiai program végrehajtását, a közoktatási intézményben folyó szakmai munka eredményességét az önkormányzati pedagógiai-szakmai szolgáltatást ellátó intézmény által végzett pedagógiai mérések, értékelések, illetőleg az Országos szakértői névjegyzékben szereplő szakértő által készített szakértői vélemény, továbbá az alapműveltségi vizsga és az érettségi vizsga eredményei, illetve a közoktatási intézmény által készített beszámoló, továbbá  az iskolaszék véleményezése alapján értékelheti.

A közoktatási intézmény szakmai ellenőrzése során, az értékelés eredményeképpen a fenntartó - ha az intézkedésre nem ő jogosult - megfelelő határidő biztosítása mellett felhívja a közoktatási intézmény vezetőjét, hogy a szükséges intézkedéseket tegye meg. A szakmai ellenőrzés megállapításait a személyiségvédelemre vonatkozó jogszabályok megtartásával kell nyilvánosságra hozni.

Mindezeket előrebocsátva, egyetértek az Oktatási Minisztérium álláspontjával, amely szerint nincs mód arra, hogy a miniszter állásfoglalással tiltsa meg az iskolákban az agykontroll alkalmazását, sőt egy ilyen tartalmú állásfoglalás kiadása súlyos, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot eredményezne.

Az általam lefolytatott vizsgálat, az Oktatási Minisztérium közoktatási helyettes államtitkárának tájékoztatása valamint a panaszos beadványa alapján megállapítottam, hogy az agykontroll módszerének alkalmazása az iskolai oktatásban az általam vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem okoz.

Budapest, 1999. július 17.

Gönczöl Katalin