OBH 510/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Kántor Ferenc

Azt eljárás megindítása

Panaszos - az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában - sérelmezte, hogy Jakabszálláson 1994. február 28. napján megtartott termőföld-árverésen vételi jogával élve 3,12 AK értékű termőföldet vásárolt a jakabszállási 036/76. ideiglenes helyrajzi számú táblából, azonban a megvásárolt AK értékű termőföld tulajdonjogának nevére történő bejegyzését a Kecskeméti Körzeti Földhivatal (Körzeti Földhivatal) a 44207/1999. számú határozatával elutasította. 

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), illetve a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, a panaszolt ügyben vizsgálatot rendeltem el.

Az ügy tisztázása érdekében tájékoztatást kértem a Bács-Kiskun Megyei Földhivataltól (Megyei Földhivatal), valamint a Körzeti Földhivataltól.

Megállapított tényállás

Panaszos által a termőföld-árverésen megvásárolt jakabszállási 036/76. ideiglenes helyrajzi számú, 3,12 AK értékű szántó művelési ágú, 3002 m2 térmértékű ingatlan tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba panaszos nevére történő bejegyzését a Körzeti Földhivatal azzal az indokkal utasította el 1999. V. 19-én kelt, 44207/1999. iktatószámú határozatával, hogy az említett ideiglenes helyrajzi számú ingatlan eredetileg a részarány földtulajdonosok igényeinek kielégítésére elkülönített földalapba szerepelt, melyre tekintettel az egyik részarány-tulajdonos e földterületre részarány kiadási kérelmet terjesztett elő, akinek tulajdonjogát - a földkiadó bizottság 883-2/1996. számú és 1996. V. 2. napján kelt és 1996. V. 13-án jogerőssé vált határozata alapján - 1996. november 11. napján a Körzeti Földhivatal bejegyezte az ingatlan-nyilvántartásba a 036/185. végleges helyrajzi szám alatt.    

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy a Bács-Kiskun Megyei Kárrendezési Hivatal (Kárrendezési Hivatal) a jakabszállási Népfront Mg. Szakszövetkezet területét érintő földalapokat az 1993. október 19-én kelt 30961-6/1993. számú határozatával a földrendező és földkiadó bizottságok együttes javaslatának megfelelően módosította. A földalapok módosítására vonatkozó együttes javaslatot a Kárrendezési Hivatal a 1993. évi II. törvény 8. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseket megtartva hagyta jóvá a már említett határozatával, melynek eredményeképpen egyes, a kárpótlási földalapba kijelölt földrészletek a részaránytulajdonú földalapba, illetve a részaránytulajdonú földalapba kijelölt egyes földrészletek a kárpótlási földalapba kerültek 172,18 aranykorona értékben. 

A Kárrendezési Hivatal határozatából kiolvasható, hogy a hivatkozott határozattal végrehajtott földalap-módosítás következtében a kárpótlási földalapba került, - majd ezt követően árverésre lett bocsátva - egyebek mellett a 036/76. ideiglenes helyrajzi számú 3,12 aranykorona értékű földrészlet is, melyet panaszos megvásárolt. 

A panaszos által árverésen (hatósági határozat alapján) megvásárolt ingatlant a Körzeti Földhivatal - az 1991. évi XXV. törvény végrehajtására kiadott 104/1991. (VIII. 3.) Korm. rendelet (Vhr.) 52. § (2) bekezdésében meghatározott határidő mellőzésével - nem adta birtokba. A Körzeti Földhivatal ugyancsak elmulasztotta a 27/1972. (XII. 31.) MÉM rendelet  93. §-ában a széljegyzésre vonatkozó előírásokat megtartani,  továbbá panaszos tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba az 1972. évi 31. törvényerejű rendelet előírásai szerint bejegyezni. A vizsgálat azt is feltárta, hogy már említett részaránytulajdonos részére a földkiadó bizottság a hivatkozott 883-2/1996. számú határozatával 3,02 AK értékű ingatlan kiadását rendelte, azonban ennek ellenére a részaránytulajdonos  részére a tulajdoni lapon helytelenül 11,93 AK értékű termőföld kiadása került feltüntetésre, a már említett földkiadó bizottsági határozatra hivatkozással földkiadás jogcímén.

A vizsgálat megállapította, hogy a Körzeti Földhivatal a hivatkozott jogszabályok megtartásának mellőzésével megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bekezdés). Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos tulajdonhoz való jogát is, annak következtében, hogy a megjelölt jogszabályok rendelkezései megtartásának mellőzésével folytatott eljárás eredményeképpen panaszos által hatósági határozat alapján ellenérték fejében árverésen megszerzett AK értékű termőföld tulajdonához nem jutott hozzá. Ez az eljárás az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okoz.

Az országgyűlési biztos általános helyettesének megkeresését követően 1999. VI. 1. napján a Körzeti Földhivatal helyszíni szemlét tartott, s az akkor felvett jegyzőkönyv tartalmából megállapítható, hogy a már említett alkotmányos jogok megsértését észlelte, ezért panaszos tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését elutasító, említett számú határozatát jogorvoslati eljárás keretében visszavonta, az ingatlant megosztotta, majd a megosztás folytán keletkezett 036/241. helyrajzi számú ingatlant - mely azonos panaszos által árverésen megszerzett ingatlannal - panaszos birtokába adta, s panaszos tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezte.

Tekintettel arra, hogy vizsgálatom lezárását megelőzően a Körzeti Földhivatal - az általa előidézett alkotmányos visszásságot - saját hatáskörében megszüntette azáltal, hogy az ingatlant birtokba adta és panaszos tulajdonjogát az általa termőföldárverésen vásárolt földrészletre bejegyezte, ezért az ügyben ajánlást nem teszek.

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Körzeti Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. június 17. 

Dr. Polt Péter