OBH 303/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Sátori János

Az eljárás megindítása
	Állampolgári panasz alapján vizsgálatot indítottam Szigetmonostor Község Önkormányzatának Képviselő-testülete által a kommunális hulladékkal összefüggő tevékenységről alkotott, módosított 6/1998. (III.5.) sz. rendelet (a továbbiakban: Ör.) alkalmazásával kapcsolatban.
	A panaszos azt sérelmezi, hogy Horányban lévő nyaralója után az elszállított szemét mennyiségével arányban nem álló hulladékszállítási díjat kell fizetnie oly módon, hogy az önkormányzat a keletkezett hulladék mennyiségétől függetlenül előre meghatározott számú szemétgyűjtő zsák vásárlására kötelezi. A szemétszállítás díját a zsák ára foglalja magában, amit előre kell megfizetni. Külön is kifogásolja, hogy az erről szóló rendelet megalkotása előtt az üdülőtulajdonosokkal nem egyeztették a tervezett előírásokat.

Megállapított tényállás
	Az ügy vizsgálata során beszereztem az Ör. szövegét, valamint véleményt kértem Szigetmonostor Község jegyzőjétől. A jegyző álláspontja szerint a szemétdíjat az üdülőtulajdonosok két részletben fizethetik meg, és a befizetés igazolása után kapják meg a szemétgyűjtés céljára rendszeresített meghatározott számú zsákot. Álláspontja szerint tehát nem a zsáknak van ára, hanem a szemét elszállításának és kezelésének, amit a zsákok felhasználásától függetlenül kötelesek az ingatlantulajdonosok megfizetni.

Az ügy jogszabályi háttere

Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

Az Ötv. 8. § (1) bekezdése szerint a helyi önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében a településtisztaság biztosítása.
Az Ötv. 10. § (1) bekezdés a) pontja kimondja, hogy a képviselő-testület hatásköréből a rendeletalkotás nem ruházható át.
Az Ötv. 95. § (1) bekezdése szerint a Kormány a belügyminiszter közreműködésével a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja az önkormányzatok törvényességi ellenőrzését.
Az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében a közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését. E jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat döntései (rendelete, határozata) megfelelnek-e a jogszabályoknak.
Az Ötv. 99. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére.

A Kötv. 1. § (1) bekezdése a települési szilárd hulladék elszállítását közszolgáltatási szerződés keretében megvalósuló közszolgáltatássá minősíti, és e szolgáltatás igénybevételét az ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa, használója számára kötelezővé teszi.

A Kötv. 2. §-a szerint a helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg többek között:
•	a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit  (Ptk. 226. § (1) bek.);
•	az érintett közfeladattal összefüggő  - jogszabályban nem rendezett -  helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;
•	az elvégzendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét. 

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 201. §-a  a következőket tartalmazza:
"(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. 
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné a szerződés megkötése időpontjában, feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
A Ptk. 226. §-a szerint 
"(1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor."

Az Ör.-nek az ügy megítélése szempontjából lényeges előírásai a következőket tartalmazzák:
4. §
"(1) A háztartási hulladékot rendszeresen és díjazás ellenében az önkormányzat vállalkozása szállítja el. A rendszeres szemétgyűjtésbe bevont terület a község belterülete.
(2) Az ipari, vendéglátóipari, kereskedelmi szolgáltatások, vállalkozások, gazdasági szolgáltatások tevékenysége során keletkező nem veszélyes, a háztartási hulladékok összetételéhez hasonló, (továbbiakban háztartási hulladék) azokkal együtt kezelhető hulladékelszállítást a háztartási hulladéktól eltérő mértékű díjazás ellenében szállítja el az önkormányzat. 
(4) A háztartási hulladékot nem szabad felhalmozni, azt a megadott szállítási napon elszállítás céljából az önkormányzat rendelkezésére kell bocsátani.
(5) A háztartási hulladék elszállítására, illetve elszállításra való előkészítésre szabványosított, az önkormányzat által adott, 1998-ban lila színű, Szigetmonostor feliratú bekötött zsákot kell használni."
10. §
"(1) A szemétszállítási díjat az önkormányzat két részletben szedi be.
(2) A szemétszállítási díj:
a)	A szemétszállítási díj a szemétszállítást igénybe vevőknek, szemétszállító edényenként 575.- Ft + ÁFA/hó.
(A 15/2000. (VI.13.) sz. rendelettel megállapított, 2000. július 1. napjától hatályos szöveg.)
b)	Közület részére: egyedi díjmegállapítás, szerződés alapján.
(3) Az üdülőterületen lévő - állandó bejelentkezett lakóval nem rendelkező - nyaralóingatlanok esetében a szemétszállítási díj az év nyolc hónapjában március 15-től november 15-ig terjedő időszakra fizetendő.
(6) Mentes a szemétdíj fizetése alól, aki magánszemélyek kommunális adóját, továbbá nem lakás céljára szolgáló építmények (hétvégi ház, üdülő) építményadóját megfizeti.
(7) A szemétszállítási díj megfizetése esetén a Polgármesteri Hivatal jelölt zsákokat ad át a befizetést igazoló szelvény ellenében (állandó lakosok esetén 50 db/év, üdülők esetén 30 db/év)."
12. § A polgármester gondoskodik arról, hogy 
- a háztartási hulladékok elszállítása között egy hétnél több idő ne teljen el.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetőleg jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése szerint ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének.

Az ügyben érintett alkotmányos jogok
	A Magyar Köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam".
	Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban minden embernek vele született joga van az élethez, és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani". 

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során elsőként azzal a kérdéssel foglalkoztam, kiterjed-e az ügyre és milyen terjedelemben az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hatásköre? 
	A települési szilárd hulladék összegyűjtése a Kötv. 1. § (1) értelmében közszolgáltatásnak, az e tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet pedig értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
	A Kötv.-ben foglalt felhatalmazás alapján kiadott Ör. tekintetében az állampolgári jogok országgyűlési biztosának közvetlen intézkedési jogosultsága nincs. 
	Az Obtv. 16. § (1) bekezdésében és 29. § (1) bekezdésében foglaltak egybevetéséből ugyanis az következik, hogy az országgyűlési biztos vizsgálati és intézkedési jogosultsága a helyi önkormányzat rendeletalkotó tevékenységére, azaz a rendelet előkészítésére és magára a rendeletre - miután ez nem hatósági tevékenység - nem terjed ki. 
	Az önkormányzatok törvényességi ellenőrzése az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében az illetékes megyei közigazgatási hivatal vezetőjének hatáskörébe tartozik. Az önkormányzati rendelet mint jogszabály alkotmányosságának utólagos vizsgálatára pedig az Alkotmánybíróság jogosult.
A vizsgálat további kérdése az volt, hogy az Ör. alkalmazása során keletkezhettek-e az említett alkotmányos előírásokkal kapcsolatos visszásságok?
	Az önkormányzatok a Kötv.-ben foglalt felhatalmazás alapján nagyfokú önállósággal rendelkeznek, a települési szilárd hulladék elszállítási díjának és a díjfizetés alapjának megállapítása során. Mivel törvényi felhatalmazás alapján szerződéses jogviszony elemeit szabályozzák, tiszteletben kell tartaniuk a Ptk. 1. § (1) bekezdésben foglaltakból eredő azt az alkotmányos követelményt, amely szerint az önkormányzatoknak a gazdasági szervezetek és az állampolgárok személyi viszonyait szabályozó jogszabályokat a Ptk.-val összhangban, arra figyelemmel kell értelmezni. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
	Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy a szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása az önkormányzatokkal szemben is olyan alapvető követelmény, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásukkor nem hagyhatnak figyelmen kívül. (54/1998. (XI.27.) AB határozat, 52/1998. (XI.27.) AB határozat,  55/1998. (XI.27.) AB határozat stb.)
	Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
	Lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az általány jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás ellenértékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. (43/1997. (VII.1.) AB határozat)
	A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemét kibocsátáshoz, és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem az azt tükröző más mutatóhoz (pl. a szobák és más helyiségek száma, nagysága, a lakásban élő személyek száma, a kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
	Az Alkotmánybíróságnak a témára vonatkozó döntéseiben megfogalmazott követelmények megvalósítása különböző módszerekkel is lehetséges. A gyakorlatban több önkormányzat is alkalmaz az alkotmányos követelményeknek megfelelő megoldást.
	Az Ör. gyakorlati alkalmazása - miután annak tartalma több tekintetben nem felel meg az Alkotmánybíróság által megállapított alkotmányos követelményeknek - alkotmányos visszásságot okoz, illetve okozhat.
	Az Ör. által megállapított díjfizetési rendszer alapja ingatlanonként a hetenként egyszeri szállításnál elvitt 1 db (meg nem határozott nagyságú) hulladékgyűjtő zsák. Heti egy zsáknál több alkalmazása esetén a díj emelkedik, ettől eltekintve azonban a díj összege átalányjellegű, és gyakorlatilag független a ténylegesen elszállított hulladék mennyiségétől. Ezt a körülményt a község jegyzője sem vitatta, amikor 886-2/1999. sz. levelében arról tájékoztatott, hogy az Ör. szerinti szemétszállítási díjat az érdekeltek a kapott gyűjtőzsákok felhasználásától függetlenül kötelesek megfizetni. 
	Az Ör. ezen felül nem veszi figyelembe megfelelő körültekintéssel és méltányossággal az egyes érintett csoportokhoz tartozók eltérő körülményeit akkor, amikor az üdülők tekintetében az év 8 hónapjában az állandóan használt ingatlanokkal azonos mennyiségű szemét kibocsátását feltételezi. Az üdülők használata időszakos, évszakonként és az időjárástól függően is változhat. Valamennyi körülmény egyéni értékelésére nincs lehetőség, azonban megfelelően differenciált szabályozással törekedni kell arra, hogy a szolgáltatás - ellenszolgáltatás arányossága megvalósuljon. Az üdülőterület jellegéből nem következik az, hogy az ott lévő ingatlanokon évente március 1-jétől november 15-ig, az állandóan használt ingatlanokkal azonos mennyiségű hulladék keletkezik. Alkotmányos visszásságot eredményez, hogy az Ör. az állandóan és az időszakosan használt ingatlanok közt nem megfelelően differenciált módon tesz különbséget, ami a szolgáltatás - ellenszolgáltatás arányosságának Ptk.-ban rögzített követelményével ellentétes.

A jogállamiságból következő jogbiztonság alkotmányos követelményét sérti, és ezáltal alkotmányos visszásság előidézésére alkalmas az az előírás, amely szerint a szemétszállítás díját közületek esetében nem az Ör. határozza meg, hanem az Ör. 10. § (2) bek. b) pontja szerint a díjmegállapítás egyedileg, szerződés alapján történik.
	A szolgáltatás - ellenszolgáltatás arányosságának követelménye alapján a hulladékszállítási díjnak közületek esetén is az elszállított szemét mennyiségéhez kell igazodni. Az egyedi díjmegállapítás e követelmény érvényesítésére nem alkalmas, alkotmányosan nem indokolható eltéréseket is eredményezhet. A Kötv. alapján a hulladék elszállítására és elhelyezésére szervezett közszolgáltatás igénybevétele kötelező, a díj mértékét pedig - hatósági árként - a Kötv. 2. § f) pontja értelmében az önkormányzatnak rendeletben kell megállapítani mindenkire nézve, aki a közszolgáltatást köteles igénybe venni. Az e körbe tartozóknál tehát a díj nem lehet alku tárgya, úgy ahogy ezt az Ör. 10. § (2) bek. b) pontja jelenleg lehetővé teszi. Az Ör. említett előírása tehát a Kötv. mint magasabb szintű jogszabály rendelkezésével is ellentétes. Miután az Ör. a közületeket nem emelte ki abból a körből, amely köteles a közszolgáltatást igénybe venni, így a díj mértékét a 10. § (2) bek. b) pontjában közületként említett szervezetek (ezek részletesebb felsorolását az Ör. 4. § (2) bek. tartalmazza) tekintetében is az Ör.-ben kellett volna szabályozni.
	Az Ör. 2000. január 1-jén hatálybalépett 10. § (6) bekezdése mentesíti a szemétdíj megfizetése alól azokat, akik a magánszemélyek kommunális adóját, valamint a nem lakás céljára szolgáló építmények (hétvégi ház, üdülő) építményadóját megfizetik.
	A mentesség tehát nem a helyi adó fizetésének kötelezettségétől, hanem annak tényleges megfizetésétől függ.
	Ugyanakkor az Ör. nem rendezi, hogy azok, akik a 10. § (6) bek. alapján mentességet élveznek a szemétdíj megfizetése alól, miként juthatnak hozzá a kötelezően előírt szemétgyűjtő zsákhoz. A 10. § (7) bek. alapján ugyanis csak az juthat hozzá a zsákhoz, aki a szemétszállítási díj befizetését igazoló szelvényt bemutatja. A hatályos szabályozás szerint tehát a szemétdíj fizetése alól mentesülők vagy nem juthatnak hozzá a zsákokhoz és így elesnek a kötelező közszolgáltatás igénybevételének lehetőségétől, vagy mentességük ellenére kénytelenek a szemétszállítási díjat is megfizetni azért, hogy megkapják a zsákokat. Az előbbi eset a Kötv. előírásával ellentétes, mert nem biztosítja egy igénybevevői kör részére a kötelező közszolgáltatás igénybevételét, az utóbbi esetben pedig a szemétdíj fizetése alól mentes személy duplán fizet, ha a helyi adón felül, a zsákokhoz való hozzájutás érdekében befizeti a szemétszállítási díjat. Nem rendezett tehát, hogy a díjfizetés alól mentes személyek miként élhetnek jogukkal, ez pedig nincs összhangban a jogbiztonság alkotmányos követelményével. Az Ör. 10. § (6) és (7) bekezdéseinek alkalmazása ezért a jogbiztonsággal összefüggő alkotmányos visszásságot okoz.
	Meg kell jegyezni, hogy az Ör. és különböző módosításai egyébként sem következetesek. A vizsgálat során megküldött módosító rendeletek közül a 15/2000. (VI.13.) sz. rendelet bevezető szövege szerint a 13/1999. (XII.1.) sz. rendelet 1. és 2. §-át is módosítja. A módosítás azonban valójában csak a 13/1999. (XII.1.) sz. rendelet 1. §-át érinti, amennyiben a szemétszállítási díjat szemétszállító edényenként határozza meg. Ez önmagában is jogbizonytalanságot teremt, mert az Ör. előírásai szerint nem edényben, hanem jelölt zsákokban történik a szemét összegyűjtése és elszállítása.
	A 13/1999. (XII.1.) sz. rendelet az Ör. 10. §-át két új (6) és (7) számot viselő bekezdéssel egészíti ki.
	A megküldött Ör. 10. §-a azonban csak három bekezdésből áll, (4) és (5) bekezdést nem tartalmaz. A rendelkezésemre álló iratokból nem derül ki, van-e ténylegesen (4) és (5) bekezdése az Ör. 10. §-ának, és annak mi a tartalma, vagy a módosítás során egyszerű technikai hiba történt a bekezdések számozásánál. Ilyen körülmények között az Ör. hatályos szövegének és valódi tartalmának megismerése az érintett állampolgárok számára nem lehetséges.
	Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság - amely a jogállamiság fontos eleme - megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon. (26/1992. (IV.30.) AB. hat.)
	Az Ör. 10. § (6) és (7) bekezdésével kapcsolatos már említett szabályozási hiányosságok, és az Ör. módosításainak hibái nem felelnek meg az említett alkotmányos követelménynek, és mivel a normatartalom nem megfelelően felismerhető, így alkalmazása alkotmányos visszásságokhoz vezethet.
	Az Ör. 10. § (7) bekezdésének alkalmazása - mindezeken felül - azt eredményezi, hogy a szolgáltatásért annak teljesítésétől függetlenül előre kell fizetni.
	A Ptk.-nak a szerződésre vonatkozó szabályai szerint (201. § (1) bek.) a szolgáltatásért ellenszolgáltatás jár. E szabály szerint az ellenszolgáltatást általában a szolgáltatás elvégzése után lehet követelni. Ettől eltérő megállapodásra a feleknek lehetősége van. Abban az esetben azonban, ha a szolgáltatás igénybevétele jogszabály alapján kötelező és a szerződés alapvető tartalmi elemeit is jogszabály határozza meg, különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a gyengébb pozícióban lévő állampolgárt megillető szerződési szabadságot a jogszabály csak a cél eléréséhez szükséges mértékig, azzal arányosan korlátozza. Ez következik az emberi méltósághoz való alkotmányos jogból eredő önrendelkezési jogból.
	Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése az emberi méltósághoz való jogot minden ember vele született jogaként deklarálja, amelytől senkit sem lehet önkényesen megfosztani. Az emberi méltósághoz való jog  - amint erre a Alkotmánybíróság az 1/1994. (I. 7.) AB számú határozatában rámutatott, magában foglalja az önrendelkezés szabadságához való alkotmányos alapjogot, amelynek korlátozása kizárólag az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezés keretein belül történhet meg. E szerint az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban törvény sem korlátozhatja.
	Az önrendelkezési jog fontos eleme a cselekvési szabadság, melynek értelmében az egyén jogosult arra, hogy polgári jogi jogviszonyait a törvények keretei között szabadon rendezze, maga döntsön polgári jogi szerződéseinek tartalmáról.
	A szerződési szabadság törvénnyel és törvényes felhatalmazás alapján alacsonyabb szintű jogszabállyal is korlátozható. Törvény előírhat szerződéskötési kötelezettséget és meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit. Ilyen törvény, illetve jogszabály a Kötv. és a Kötv. felhatalmazásának keretei között kiadott önkormányzati rendelet is.
	Az Ör. 10. § (7) bek. szabálya tehát a szerződési szabadság aránytalan korlátozását jelenti, és ezáltal alkotmányos visszásságot eredményez azzal, hogy törvényes felhatalmazás nélkül a szolgáltatás előre történő megfizetését írja elő.
	Az Alkotmánybíróság 6/1999. (IV.21.) AB határozatában megállapította: "Alkotmányellenes helyzet jött létre annak következtében, hogy az Országgyűlés az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény 2. § f) pontjában oly módon adott felhatalmazást a települési önkormányzat képviselő-testületének a törvény hatálya alá tartozó közszolgáltatások díjának megállapítására, hogy elmulasztotta a díjmegállapításra vonatkozó garanciális rendelkezések meghozatalát."
	Az Alkotmánybíróság említett határozatában felhívta az Országgyűlést, hogy szabályozási feladatának 2000. június 30-ig tegyen eleget.
	Ez a körülmény azonban nem mentesíti az önkormányzatokat azon kötelezettség alól, hogy az Alkotmánnyal és az alkotmányos jogszabályokkal összhangban álló rendeletet hozzanak a Kötv. végrehajtására. Az Alkotmánybíróság ugyanis számos határozatában rögzített a Kötv. végrehajtásával kapcsolatos alkotmányos követelményeket, melyek figyelembevételével az Alkotmánnyal összhangban álló rendeleteket lehet alkotni, függetlenül attól, hogy az Országgyűlés mikor tesz eleget az Alkotmánybíróság által megállapított jogalkotási feladatának.
	Az Ötv. 99. § (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő Ör. módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében. 

Ajánlás
Az Obtv. 20. § (1) bek. alapján a következő ajánlást teszem:
Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy kezdeményezze Szigetmonostor Község Önkormányzatának Képviselő-testülete által alkotott, a 13/1999. (XII.1.) sz. és a 15/2000. (VI.13.) sz. önkormányzati rendeletekkel módosított 6/1998. (III.5.) sz. rendelet felülvizsgálatát és módosítását.

Ennek során javasolja, hogy:
•	Az Ör. 10. § (3) bek. módosításával differenciáltabb szabályozással törekedjenek a lakás és nem lakás céljára használt ingatlanok eltérő használatából adódó különbségek fokozottabb figyelembevételére a szemétszállítás gyakoriságának és díjának meghatározása során.
•	A kötelező hulladékszállítás körébe tartozó közületek számára is az Ör.-ben állapítsák meg a szemétszállítási díj mértékét.
•	Az Ör. 10. § (6) és (7) bek. összhangba hozatalával szabályozzák, miként élhetnek mentességi jogukkal azok, akiknek a 10. § (6) bek. alapján nem kell szemétszállítási díjat fizetni.
•	Az Ör. 10. § (7) bek. módosításával szüntessék meg a szolgáltatás előre történő megfizetésének kötelezettségét.
•	Az Ör. és módosító rendeletei szövegének összhangba hozatalával biztosítsák, hogy a rendelet tartalma minden tekintetben világos, egyértelmű és a jogalkalmazó számára felismerhető legyen. 

Budapest, 2000. november 9.

Gönczöl Katalin