OBH 118/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:  A szegedi  Gutenberg János
Általános Iskola épületének átadása

Az eljárás megindulása

A szegedi Gutenberg János Általános Iskola igazgatója, szülői közössége, és más magánszemélyek fordultak külön-külön panasszal az országgyűlési biztosokhoz az iskolájuk és az Kodály téri Általános Iskola tervezett összevonásával kapcsolatban. Az ügyben 1999. január 11-én vizsgálatot indítottam, és a panaszokat összevont eljárásban vizsgáltam.

A vizsgálat során megkerestem az önkormányzat polgármesterét, az oktatási minisztert, valamint a megyei önkormányzat elnökét, és a megyei közigazgatási hivatal vezetőjét mivel a beszerzett információk az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni.

A tényállás

A Magyar Hírlap 1998. november 23-i számában "Iskolabezárások miatt tiltakoznak Szegeden" című cikk jelent meg, melyből megállapítható volt, hogy a kérdésben még nincs végleges döntés, a december 11-i testületi ülésig az érdekeltek kifejthetik véleményüket, javaslatukat. Az ügyben csak az érdekeltek, a három különböző csoport nevében külön-külön benyújtott írásbeli panaszt követően indítottam meg a vizsgálatot. A szegedi önkormányzat az 1998. december 11-i testületi ülésén határozatokat fogadott el arról, hogy a Kossuth Zsuzsanna Gimnázium és Egészségügyi Szakközépiskola (a továbbiakban Gimnázium) elhelyezésére a Gutenberg János Általános Iskola épületét használja fel, mert a Gimnázium épületét annak eredeti egyházi tulajdonosa igényelte vissza. 

A Gutenberg János Általános Iskola tanulóinak a Kodály Téri Általános Iskolában történő áthelyezésére vonatkozó terv kidolgozásával megbízták a polgármesteri hivatal közoktatási irodáját. 1999. I. 13-án az önkormányzat polgármesterének a következő kérdéseket tettem fel:

A Gimnázium elhelyezésének milyen lehetőségeit vizsgálta meg az önkormányzat, és mely érvek szóltak a választott elhelyezés mellett ? Készült-e felmérés arra, hogy a Gutenberg Általános Iskola teljes létszáma hogyan helyezhető el a Kodály Téri Általános Iskola épületében, annak jelenlegi létszámát is figyelembe véve ? A várható zsúfoltságot hogyan kívánják csökkenteni ? Az intézkedések megkezdésekor figyelembe vették-e, hogy az 1999-2000-es tanév nem szeptemberben, hanem a beíratással kezdődik ? Az iskola által jelenleg ellátott speciális pedagógiai programok, mint a hallássérültek oktatása, a tehetséggondozás, a felzárkóztató képzés, a szerb nyelvű oktatás folyamatos ellátására a megváltozó körülmények között milyen esélyt látnak ? Különös tekintettel arra, hogy a buszpályaudvar közelében lévő iskola jelenleg nem csak a városban, hanem a vonzáskörzetében is hiánypótló szerepet tölt be. Költségvetési szempontok mennyiben szólnak a kettős költöztetés mellett ? A Damjanich katonai szakközépiskola épületét az önkormányzat milyen célra kívánja felhasználni, az a gimnázium elhelyezésére miért nem alkalmas ? Az önkormányzat tulajdonában lévő jelenleg üres középületek közül van-e olyan, amely alkalmas lehetne a Gimnázium elhelyezésére ?

A polgármester válaszából, és azt követően rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból az alábbiakat állapítottam meg:

A Jézus Társasága szerzetesrend a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1991. évi XXXII. tv. alapján visszaigényelte a Kossuth Zsuzsanna Gimnázium és Egészségügyi Szakközépiskola elhelyezésére szolgáló Szeged, Kálvária sugárút 1. szám alatti épületet. A Kormány által csereingatlanként felajánlott Szabadkai út 7. szám alatti ingatlant először a közgyűlés határozattal elfogadta, és megbízta a polgármesteri hivatal illetékes irodáit a költöztetés tervének kidolgozására.

A közgyűlés e határozatát azonban a 885/1998. (IX.24.) Kgy. határozattal visszavonta, mert az előterjesztés szerint a Szabadkai út 7. szám alatti ingatlannak a Gimnázium részére történő átalakítása részben a közbeszerzési eljárás időigénye, részben a várható több száz millió Ft-os költsége miatt határidőre nem teljesíthető.

Az önkormányzati választásokat követően 1998. XI. 20-án az új közgyűlés is napirendre tűzte a Gimnázium áthelyezését, és azt a koncepciót fogadta el, hogy a Gimnáziumot az egyik általános iskola épületében kell elhelyezni, mert más önkormányzati tulajdonú ingatlanban történő elhelyezés nem jelenthet megfelelő megoldást, részben a kevés férőhely, részben az átalakítás költségei miatt. A Gutenberg János Általános Iskola épületének a belvárosban működő több általános iskola közül történő kiválasztását - a Gimnáziumhoz való közelségén kívül - az indokolta, hogy oda a körzetből csupán a tanulók 8 %-a, azaz 26 gyermek jár, míg a többi tanuló egy része a szerb nyelvű oktatás miatt, mások a hallássérültek speciális képzése, míg továbbiak az iskola családias légköre miatt járnak a patinás iskolába. 

Az önkormányzat terveiben a Gutenberg János Általános Iskola tanulóit, és velük együtt a teljes nevelőtestületet együtt helyeznék át a Kodály téri alacsony kihasználtsággal működő lakótelepi általános iskolába. A két intézmény összevonását úgy valósítanák meg, hogy az összevont intézmény a Gutenberg János Általános Iskola nevet viselné, ezzel is kifejezve, hogy az intézmény(ek) a pedagógiai programot továbbra is megvalósíthatja(ák). Csupán az igazgatói megbízások szűnnének meg, és csak egy pályázatot írnának ki.

A beadvány vizsgálata során jutott a tudomásomra, hogy a szegedi önkormányzat további egy tucat oktatási intézmény (óvoda, általános iskola, gimnázium, és diákszálló) összevonását, illetve bezárását tervezi. Az oktatási intézmények megszüntetésének felerősödött tendenciájával kapcsolatos álláspontjának kikérése érdekében megkerestem az oktatási minisztert. 

A miniszter a válaszában és a sajtónak adott nyilatkozataiban rámutatott arra, hogy az oktatási-nevelési intézmények országosan tapasztalható növekvő tendenciájú átszervezése, összevonása vagy megszüntetése gazdasági és demográfiai okok természetes következménye, és nem tekinthető jogellenes magatartásnak. Az iskola megszüntetés önmagában nem jogsértő, ha az alapító betartja az arra vonatkozó törvényi, garanciális szabályokat. A szaktárca szorgalmazza, hogy a költségvetés a jövőben magasabb normatívával támogassa az oktatást, és ezzel az iskolák kevésbé legyenek kiszolgáltatva az önkormányzatok gazdasági helyzetének. 

A szülők kifogásolták, hogy az önkormányzat az alacsony gyermeklétszámra hivatkozva nem a gyenge kihasználtságú intézményeket zárja be, hanem az értékesebb belvárosi épületekben működőket. 

A panaszosok további általánosságban megfogalmazott panaszt is jeleztek, mely szerint a körzetet átvevő iskola igazgatója megtagadta olyan gyermeknek a felvételét, akiket szüleik nem a jogutód iskolába kívánták beíratni, hanem az új körzetes iskolába, és a megtagadást azzal indokolták, hogy helyhiányra hivatkozva megtagadhatja a felvételt a körzetes iskola, ha a tanuló előző iskolája jogutódlással szűnt meg.

Egyes panaszosok azt is sérelmezték, hogy az összevonással veszélybe került a szerb nyelvű oktatás, és a hallássérültek speciális képzése. Az önkormányzat döntését az előbbi körben nem vizsgáltam, mert tudomásomra jutott, hogy a panaszt a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosának közvetlenül is megküldték. A hallássérültek oktatásának veszélyeztetettsége miatt a vizsgálatot elvégeztem.

A Közgyűlés elfogadta a 195/1999. (III.19.) Kgy. sz. határozatot az általános iskolák 1999. VIII. 1-i hatályú összevonásáról, és intézkedett az összeköltöztetésük lebonyolítására.

A panaszosoktól, és a sajtóból tudomást szereztem arról, hogy a Gutenberg János Általános Iskola,  nevelői, diákjai, és a szülői közössége az érdekeik védelmében számos demonstrációt rendeztek, melyhez más bezárásra kijelölt iskola közössége is csatlakozott. Több fórumon megkísérelték véleményükkel a döntéshozókat befolyásolni, annak eredménytelensége miatt népszavazás kezdeményezése iránt aláírásgyűjtésbe kezdtek, és annak jegyzői elutasítása miatt bírósághoz fordultak. A bíróság jogszerűnek minősítette a népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyűjtést, ezzel elhárult az akadálya annak, hogy kellő számú aláírás esetén népszavazásra bocsássák a következő kérdéseket: 1. Egyetért-e Ön azzal, hogy oktatási-nevelési intézmények átszervezésére, megszüntetésére csak szakmai, gazdasági átvilágítás eredményeinek nyilvánosságra hozatalát követően kerüljön sor ? 2. Egyetért-e Ön azzal, hogy ... (az érintett iskolák) a jelenlegi helyén és változatlan formában működjön továbbra is ?

A vizsgálat jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

44. § (1) A választópolgárok a helyi önkormányzást az általuk választott képviselőtestület útján, illetőleg helyi népszavazással gyakorolják.

44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,

70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 

66. § (2) Az általános iskola - beleértve a kijelölt iskolát is - köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (kötelező felvételt biztosító iskola). 

88. § (1) A megyei önkormányzat a megye területén működő helyi önkormányzatok véleményének kikérésével és közreműködésével - a közoktatási feladatok megszervezéséhez szükséges önkormányzati döntés előkészítését szolgáló - feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és fejlesztési tervet készít. A fejlesztési terv készítésénél a megyei statisztikai hivatal, munkaügyi központ a területi gazdasági kamara, a megyei szülői és diákszervezet, a nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartók, a megyei szintű pedagógus szakszervezet véleményét ki kell kérni.
(6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
(12) Ha az iskolában nemzeti vagy etnikai kisebbségi oktatás folyik, a (6)-(7) és (9) bekezdésben meghatározott döntéshez a helyi önkormányzatnak be kell szereznie az intézmény székhelye szerint illetékes helyi kisebbségi önkormányzat egyetértését és az országos kisebbségi önkormányzat véleményét.
(13) Ha a nevelési-oktatási intézmény jogutódlással szűnik meg, a megszűnés nem érinti a gyermek tanulói jogviszonyát. Abban az esetben, ha a szülő nem akarja a jogutód nevelési-oktatási intézménybe járatni gyermekét, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a helyi önkormányzat a (6)-(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelöli azt a nevelési-oktatási intézményt, amelybe a szülő - a nevelési-oktatási intézmény megszűnése előtt - kérheti gyermeke átvételét. A megjelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője a gyermek, tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.

89. § A közoktatási feladatok zavartalan biztosítása érdekében a megyei önkormányzat a megye területén működő önkormányzatokkal együttműködési megállapodás megkötését kezdeményezi a közoktatással összefüggő - körzeti jellegű - szolgáltatások megszervezésére, így különösen 
a) a tankötelezettség teljesítésével kapcsolatos feladatok ellátására; 
b) a nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozó gyermekek, tanulók, továbbá a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos gyermekek, tanulók óvodai, iskolai ellátásának megoldására;

90. § (1) A közoktatási intézményt fenntartó önkormányzat meghatározza azt a működési (felvételi) körzetet, amelyben élő tanulók felvételét, átvételét az iskola nem tagadhatja meg.

102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és mint fenntartó nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. Döntéseit a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja. Mégis a vizsgálat folytatása mellett döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat a garanciális jellegű eljárási szabályokat nem tartotta be.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény az Alkotmányban deklarált önkormányzati önállóság elve alapján határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Ennek alapján az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. Az önkormányzatnak, a település egésze érdekében kell a gazdálkodását alakítani, e körben a törvény csak a kötelezően ellátandó feladatait határozza meg, annak mikéntjét a település lakossága által választott képviselőtestület (közgyűlés) a törvényes kereteken belül szabadon határozza meg. Az önkormányzat gazdálkodását célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga.

A törvényességi ellenőrzés keretében a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal felülvizsgálta a Közgyűlésnek az Gutenberg János Általános Iskola és a Kodály Téri Általános Iskola összevonásáról hozott határozatait. Megállapította, hogy az önkormányzat a határozatai meghozatala előtt nem intézkedett a Köot. szabályainak megfelelően az érintettek véleményének kikéréséről valamennyi kérdésben, amelyben a törvény szerint e jogukat gyakorolhatják, azaz nem kérte ki az érintettek véleményét a feladatok megváltozásával, a költségvetés módosításával, és a vezetői megbízás visszavonásával kapcsolatban, továbbá nem biztosította a tanulóknak, és szüleiknek e joguk gyakorlásához szükséges valamennyi információt. Felvetette annak a kérdését is, hogy milyen intézkedést tesz az önkormányzat annak a helyzetnek az elkerülésére, hogy a új körzetnek megfelelően kijelölt iskola helyhiány miatt esetleg nem tudja felvenni a körzetbe tartozó gyermekeket. 1999. V. 28-i határidővel szólította fel a polgármestert az észrevételekre adandó válaszra.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzatnak a helyi közszolgáltatások körében - többek között -  gondoskodnia kell az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, a gyermek és ifjúsági feladatokról; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatásáról; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosításáról.

A Csongrád Megyei Közgyűlés elnöke véleményezte a "Szeged Megyei Jogú Város oktatási-nevelési intézményrendszerének átvilágítása és racionalizálása" című előterjesztést mielőtt azt a Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlése tárgyalta volna. Megállapította, hogy az mindenben megfelel Csongrád Megye Közoktatási-fejlesztési tervében megfogalmazott célkitűzéseknek, feladatoknak. 
Az iskola új székhelyének kijelölése, nem okoz aránytalanul súlyos terhet a gyermekeknek és szüleiknek, mert a jelenlegi helyétől 1 közlekedési eszközzel, átszállás nélkül megközelíthető. Ez nem érinti azokat a nem körzetes tanulókat, akiknek esetleg éppen az új hely válik egyszerűbben elérhetővé.

Az önkormányzat közszolgáltatási tevékenysége során hozott határozatait a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal törvényességi felügyeleti jogkörében megvizsgálta, és a megállapított hiányosságok pótlására szólította fel az önkormányzatot, így az érintettek a fellebbezési jogukat a törvényesség kérdésében gyakorolhatták, és ez az országgyűlési biztos eljárási hatáskörét kizárja. 

A nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén (szerb nyelven) folyó oktatással sérelmének veszélyével kapcsolatos panaszt a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa kivizsgálta, és megállapította, hogy a Köot 88. § (12) bekezdésben meghatározottak szerint a fenntartó a tervezett megoldáshoz beszerezte az illetékes helyi kisebbségi önkormányzat egyetértési nyilatkozatát. Az ügy kapcsán az adatvédelmi biztos is folytatott vizsgálatot, és törvénysértést az önkormányzat által kezdeményezett adatgyűjtéssel kapcsolatban nem állapított meg.

Az önkormányzat nyilatkozatai szerint a hallássérültek oktatásáról az új épületben változatlan formában fog gondoskodni. Az iskola igazgatójának tájékoztatása szerint az 1999-2000 tanévre hallássérült tanulót az iskolába nem irattak be, és kérelmet el sem kellett utasítani. A korábbi képzést igénybe vevő egy tanuló már 8. osztályos, így a speciális képzésre jelenleg nincs konkrét igény, az a költöztetést nem befolyásolja. Az iskola igazgatója arról is tájékoztatott, hogy a szülők jelentős számban más iskolákat kerestek a gyermekeik számára, és csekély mértékben vették igénybe a kijelölt jogutód iskolát. 

Ha az új körzeti iskola nem tudná valamennyi körzetbe tartozó gyermeket felvenni, úgy az önkormányzat köteles intézkedni az érintett évfolyamokon további osztályok indításáról, vagy a körzet újra felosztásáról a szomszédos iskolák között. A Köot 88. § (13) bekezdése szerint annak a 26 gyermeknek, akik korábban is a körzetben laktak, törvényben biztosított joga van arra, hogy az új körzet szerint kijelölt iskolába átvegyék. A többi gyermeket a Kodály téri iskola köteles átvenni, de ha a szülő nem kívánja oda átvinni, a lakóhelye - esetleg a szülő munkahelye - szerint kijelölt iskola köteles átvenni. 

A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét. 

A szabad iskolaválasztás jogát nem lehet kiterjesztően értelmezni, és -álláspontom szerint- az nem biztosítja a gyermekeknek és szüleiknek azt a jogot, hogy a művelődéshez való alapjogra hivatkozással az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék, ha azt a fenntartó átköltöztetésre jelölte ki.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény szabályai alapján az érdekeltek jogszerűen igénylik, hogy a fenntartó a döntése előtt kérje ki az érdekképviseleti szerveik véleményét az átszervezés módjáról, de a kérdésben végső soron az önkormányzat képviselőtestülete, közgyűlése jogosult a döntés meghozatalára. 
A Közgyűlésnek a döntését, az érdekeltek tárgyilagos, és néha szubjektív érveit is figyelembe véve, a település összes lakója valamennyi igényének mérlegelését követően kell meghoznia. Az Alkotmány 44/A. § -a ugyanis e kötelezettséget rója a testületre, mert a b) pont szerint az önkormányzat a bevételeivel önállóan gazdálkodik, és a c) pont alapján a törvényben meghatározott feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül. A csökkenő gyermekszámra tekintettel támogatásra is csak csökkent mértékben tarthat igényt. 

Az iskolabezárás ügyének népszavazásra bocsátása kérdésében nem kívánok állást foglalni, mert abban az alkotmányos jogok ütközésére tekintettel az Alkotmánybíróság jogosult állást foglalni. A népszavazás célszerűségének kérdése pedig nem hozható összefüggésbe alkotmányos jogokkal. 

Az ügyben a rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapítottam, hogy az önkormányzat a döntése előtt lehetőséget biztosított valamennyi érintettnek a véleménye kifejtésére. A hatályos jogszabály viszont egyetlen érdekeltnek sem biztosít vétójogot, érveinek figyelmen kívül hagyása miatt.

Az önkormányzat közgyűlése a döntéseiért politikai felelősséggel tartozik, de e felelősség oszthatatlan, és álláspontom szerint független a tisztségviselők, illetve a testület tagjainak politikai hovatartozásától, mert az iskolabezárás országos jelenséggé vált, és ugyanez a tendencia tapasztalható számos településen, függetlenül attól hogy a döntésre jogosultak milyen pártállásúak.

A panaszosok által rendelkezésemre bocsátott iratok, az oktatási miniszter, a Csongrád Megyei Önkormányzat elnöke, a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője, és Szeged Megyei Jogú Város Polgármestere által adott tájékoztatás alapján lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy az Obtv.-ben megjelölt, az országgyűlési biztos intézkedését igénylő jogsértés nem történt, ezért a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntetem.

Budapest, 1999. május 25.

Gönczöl Katalin