OBH 67/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása:

A panaszos annak megállapításában kért segítséget az állampolgári jogok országgyűlési biztosát, hogy az 1998. augusztus 17-én baleseti járadék újbóli folyósítására  benyújtott igénye elbírálása helyesen történt-e, illetőleg a II. fokú határozat ellen eredménnyel indíthat-e keresetet a bíróságon.

Érintett alkotmányos jogok:

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye.

Alkalmazott jogszabályok:

- A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. (T.) 38. § (1) bekezdés, 44. § (1) bekezdés, 76. § (3) bekezdés
- A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. tv. (Tny.) 64.§ (1) bekezdés
- A kötelező egészségbiztosítás ellátásról szóló 1997. évi LXXXIII. tv. (Eb.tv.) 57. § (1) bekezdés

Megállapított tényállás:

A Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság ceglédi kirendeltsége 1995. november 30-án kelt határozatával balesti járadékot állapított meg a panaszos részére. A baleseti járadékot a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság 1995. szeptember 1-től 1996. július végéig folyósította a 461-13333-5 törzsszámon.

A panaszos kérelmére a nyugdíjbiztosítási kirendeltség az 1996. március 29-én kelt határozatával 1996. július 2-től öregségi teljes nyugdíjat állapított meg. A megállapításkor hatályos társadalombiztosításról szóló törvény 38. § (1) bekezdése alapján a jogosultat csak egy nyugellátás illeti meg. Aki több nyugellátásra vagy baleseti nyugellátásra is jogosult, ezek közül választhat. Az adott helyzetben azonban a panaszosnak nem kellett választania, mert a T. 44. § (1) bekezdés hatályos szabálya szerint keresetként kellett figyelembe venni a havi átlagkereset megállapításánál alapul szolgáló keresettel azonos időre járó baleseti járadékot. 
A fentieknek megfelelően a panaszos öregségi nyugdíja megállapításánál a baleseti járadék beszámításra került. 

A fentiektől függetlenül részben azért, mert a több ellátás együttfolyósítását tiltó rendelkezés 1998. január 1-jétől hatályát vesztette, részben pedig az Eb.tv. 1998. január 1-jétől hatályos 57. § (1) bekezdése alapján, melyszerint baleseti járadékra az jogosult, akinek a munkaképessége üzemi baleset következtében tizenöt százalékot meghaladó mértékben csökkent, de baleseti rokkantsági nyugdíj nem illeti meg, a panaszos részére kérelemre 1998. január 1-jétől a baleseti járadékot újból meg lehetett állapítani.

A panaszos 1998. augusztus 17-én benyújtott baleseti járadék igényére a Tny. 65. § (1) bekezdésére hivatkozással 6 hónapra visszamenőleg 1998. február 1-től került az ellátás megállapításra. A panaszos fellebbezésében a folyósítás, illetőleg a jogosultság kezdő napját kifogásolta, majd az 1998. december 14-én kelt másodfokú elutasító határozat ellen a törvényes határidőn belül keresetet nyújtott be a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz.

Mivel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdés f.) pontja nem ad lehetőséget bírósági eljárás alatt lévő, illetve bírói ítélettel lezárt ügyek vizsgálatára, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa - hatáskör hiánya miatt - a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1999. február  15.

Gönczöl Katalin