OBH 9298/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Katona Anikó

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben előadta, hogy 1986. augusztus 14-én kapott felefonkészüléket ................ kapcsolási számmal. 1995-ben kérte az állomás titkosítását. Ezt a MATÁV 1995. március 22-én teljesítette, ekkor a ......... számot biztosították számára. Ezután a MATÁV két számlát küldött nekik: 14.262 és 37.681  Ft.-ról, szemben az addigi havi átlagos 2.200 Ft.-tal szemben. Ezt követően egyre magasabb számlák érkeztek, melyek végül már elérték a 138.000 Ft-ot.
Panaszos reklamációja eredményeképpen két szakember kijött és megállapította, hogy egyértelműen a panaszos lakásáról folytattak szex-telefon hívásokat.
Panaszos ezek után saját nyomozása eredményeképpen kiderítette, hogy a titkosított telefonszám - melyet kért és kapott - megegyezik egy szexpartner közvetítő iroda telefonszámával, illetve egy másik előfizető is található ezen a számon.
Az előfizető panaszára a MATÁV Pesti Igazgatóságától ............. számon kapott tájékoztatása több ponton ütközik a panaszos által elmondottakkal.
A panasz kapcsán felmerült az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiságból eredő jogbiztonság követelménye és az 57.§ (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatot indított.

Megállapított tényállás

A rendelkezésre álló adatok alapján panaszos 1992. I. hóban kérte a MATÁV illetékes kirendeltségét telefonja (...................) titkosítására, majd egy hónap múlva igényét visszavonta.
A telefonszámláin megjelenő nemzetközi szórakoztató számok miatt az 1995. III.1. és 1995. IV.30. közötti időszakban kezdeményezett beszélgetések díja ellen élt felszólalással.
A panaszolt időszakon belül, zaklatás miatt 1995. III.22-én a MATÁV számcserét hajtott végre. Az új kapcsolási szám (.............). Ez a kapcsolási szám 1994-től használaton kívül volt, az ezt megelőző időszakban pedig a panaszos által is jelzett egyéni előfizetői állomásként működött.
1995. V. 18-tól az előfizető kérése alapján üzemszünetelt a távbeszélő állomás. 1995. VI.1-jén a telefontársaság a panaszos kérésére ismét megváltoztatta a számot (...............), természetesen forgalom itt már nem volt az állomáson az üzemszünet miatt.
A két hónapra (1995. III-IV.) a számcsee miatt a panaszos három számlát kapott, végösszegük 12.919 Ft., 37.681 Ft. és 80.178 Ft. volt. Az állomásnál kialakult díjtartozás ebből a három számlából tevődött össze.
Az elvégezett vizsgálatok alkalmával a társaság nem talál olyan hibát, amely a számlák összegét befolyásolta volna.
A helyszíni ellenőrzés alkalmával, 1995. IV. 25-én a MATÁV munkatársa az előfizető lakásán belül egy másik helyiségben talált egy plusz konnektort és egy készüléket, amely nem rendelkezett a Hírközlési Felügyelet engedélyével. Panaszos kérésére a vezetéket megszüntették, ezt követően már nem fordult elő nemzetközi beszélgetés.
Az állomásnál idegenhasználatot vagy arra utaló nyomot a vizsgálat nem talált.
Tekintettel arra, hogy az állomásnál jelentős díjtartozás alakult ki, a távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvény 12.§ (4) bekezdése értelmében a szerződést a MATÁV felmondta és a telefont leszerelte. A jelenlegi díjtartozás megfizetésére a telefontársaság a bíróságtól fizetési meghagyás kibocsátását kérte.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos számlázással kapcsolatos problémája nem egyedi eset. A számlapanaszok vizsgálata során az országgyűlési biztos általános helyettese vizsgálati jelentésében már több ajánlást is tett.
A biztos általános helyettese megállapította, hogy a panaszos számlavitájakor hatályos üzletszabályzat értelmében a számla helyességét a szolgáltató úgy bizonyította, ha igazolta, hogy a kifogásolt időszakban a számlás helyességét érintő műszaki hiba nem volt, számlázási rendszere zárt és hitelesített, valamint az előfizető vonala és annak elemei megfeleltek a hálózati védelemre vonatkozó előírásoknak. A számlázással kapcsolatos panasz esetén a távközlési szerv hatáskörébe utalták, hogy saját műszaki apparátusát, saját számlázási módszerét vizsgálja. Amennyiben a szolgáltató alaptalannak tartotta a reklamációt, a szolgáltatást, számlázást kifogásoló panaszos a MATÁV reklamációval kapcsolatos állításait csak bírósági per útján vitathatta.
A MATÁV a panasz kapcsán a vonalvizsgálatot elvégezte. Az akkor hatályos jogszabályok alapján eljárt, a panaszos bejelentésére intézkedett, a kétszer megismételt adminisztrációs és műszaki vizsgálat többletszámlázásra okot adó hibát nem talált.
Műszaki probléma és bizonyítás kérdése, hogy a biztonsági intézkedések ellenére illetéktelen személy hozzáférhetett-e a panaszos vonalához. Ilyen bizonyítás lefolytatására és döntésre a bíróság jogosult.
A hasonló problémák megoldása érdekében a biztos általános helyettese felkérte a miniszterelnököt, hogy a kormány állítson fel a távközlési szolgáltatókra és a szolgáltatók működésének vizsgálatára hatáskörrel rendelkező fogyasztóvédelmi szervet.
Az ajánlás után kihirdették a 232/1997. (XII.12.), a 243/1997. (XII.20.) Korm. rendeleteket és a 29/1997. (XII.20.) KHVM rendeletet, mely az ajánlásban foglaltaktól eltérő szabályozással nem rögzíti a számlázási rendszer helyességére, valamint zártságára és a díjvitára vonatkozó - különösen az igénybe nem vett szolgáltatásért számlázott díjat kifogásoló - panaszokkal kapcsolatos hatósági eljárást, ezért e körben a fogyasztóvédelmet nem szabályozza.  miniszterek válaszát az országgyűlési biztos általános helyettese nem tartotta megnyugtatónak, ezért ajánlását fenntartotta.

Fentiek alapján megállapítottam, hogy a jogszabályok alapján a közszolgáltató eljárásával kapcsolatban alkotmányos visszásságot megállapítani nem lehetett.

Budapest, 1998. február 5.

Dr. Polt Péter