OBH  5506/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos azért fordult hozzám, mert birtokháborítási ügyében a Orosházi Polgármesteri Hivatal felfüggesztette az eljárást arra hivatkozással, hogy az orosházi Béke Agrárszövetkezet pert indított a birtokháborítási ügyben érintett ingatlanra vonatkozó adás-vételi szerződés érvénytelenségének megállapítása iránt. Panaszos az intézkedést sérelmesnek tartotta, és megfellebbezte. Fellebbezését a Békés megyei Közigazgatási Hivatal elutasította. Panaszos ezzel nem értett egyet, véleménye szerint a Béke Agrárszövetkezet és a birtokháborító közötti jogvitának nincs befolyása a birtokvédelmi eljárásra. Az országgyűlési biztos segítségét kérte ahhoz, hogy a birtokvédelmi eljárás folytatódjon, és ő zavartalanul használhassa az általa szintén a Tsz-től megvásárolt 3000 m2 nagyságú földterületet.

Érintett alkotmányos jogok: 

1. A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Ebből következik a jogbiztonsághoz való jog, mely megkívánja, hogy a közigazgatási szervek a vonatkozó jogszabályok betartásával járjanak el. (Alkotmány 2 §. (1) bekezdés)  

2. A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. Ebből következik, hogy minden tulajdonost megilleti a birtoklás joga, és amennyiben birtoklásában zavarják joga van birtokvédelmet kérni a megfelelő hatóságtól. (Alkotmány 13 §. (1) bekezdés) 

Alkalmazott jogszabályok:

1. Az  államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi  IV. törvény  37. § (1) bekezdése, mely szerint, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárás felfüggeszti.

2. A 85. § (1) bekezdése szerint a végrehajtást elrendelő, illetőleg foganatosító szerv, vagy felettes szerve - hivatalból vagy kérelemre elrendelheti a végrehajtás felfüggesztését, ha a határozat megváltoztatása, vagy megsemmisítése várható, vagy ha a felfüggesztést különös méltánylást érdemlő körülmény indokolja.  

3. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése, mely szerint az országgyülési biztoshoz  az fordulhat, akit valamely hatóság intézkedése, vagy mulasztása  miatt alkotmányos jogaiban sérelem ért, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket  kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

4. A 29.  § (1) bekezdése a hatóságok között felsorolja az igazságügyi szervet a bíróság kivételével. Az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja felül a bíróságok döntéseit. A bírói ítéletek rá nézve is közelező erejűek.   

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

Panaszos 1984. szeptember 14. napján kötött haszonbérleti szerződés alapján vásárolt meg a Béke Mgtsz.( a továbbiakban Szövetkezet) használatában álló  1405 hrsz.-ú  ingatlan területből 3000 m2 nagyságú földterületet. Szomszédja, aki ellen panaszos birtokvédelmet is  kért, nagyobb területet vásárolt meg a Szövetkezettől, mint amennyire a korábban megkötött haszonbérleti szerződés alapján jogosult lett volna. Az adásvételi szerződés az 1405 hrsz.-ú ingatlant is érintette, ezért a szomszéd a megvásárolt  1500 m2 nagyságú területet elkerítette, aminek következtében panaszost megzavarta az általa vásárolt 3000 m2 területű föld birtoklásában.
Panaszos birtokvédelmet kért a Polgármesteri Hivataltól, aki  kötelezte a szomszéd ingatlan tulajdonosát, hogy az eredeti birtokállapotot állítsa helyre, bontsa le a kerítését. A kötelezett ennek nem tett eleget, ezért több ízben végrehajtási bírság fizetésére is kötelezték. Közben a Szövetkezet polgári pert kezdeményezett a panaszos szomszédjával kötött szerződés érvénytelenségének megállapítása iránt. A Szövetkezet jogtanácsosának is az volt a véleménye, hogy panaszos szomszédjával csak 7000 m2 nagyságú területre lehetett volna adásvételi szerződést kötni (mert a korábbi haszonbérleti szerződés is csak ekkora területre szólt.) A megindult bírói eljárásra tekintettel a birtokvédelmi hatóság felfüggesztette a végrehajtási eljárást arra hivatkozva, hogy a per panaszos ingatlanát is érinti. A perben szereplő földterület tulajdoni hovatartozása bonyolult jogi megítélésű kérdés, melynek eldöntésétől függ a felek közötti birtokvita eldönthetősége is. 
A csatolt iratokból nem volt megállapítható, hogy a  per valóban érinti-e panaszos ingatlanát. Ezért a Szövetkezet jogtanácsosától bekértem a keresetlevelet. Ebből egyértelműen megállapítható, hogy panaszos szomszédja alperesként szerepel a perben és a Szövetkezet többek között  az 1405 hrsz.-ú ingatlanra kötött szerződés érvénytelenségének megállapítását is kérte. Várható volt tehát, hogy az ítélet a szerződést érvényteleníti,  a terület visszakerül a Szövetkezet tulajdonába, és akkor panaszos birtoklása is helyre áll. Ebből következően a Polgármesteri Hivatal helyesen járt el, amikor a birtokvédelmi eljárást felfüggesztette a per jogerős bejezéséig. Ugyancsak helyesen járt el a  Békés megyei Közigazgatási Hivatal, amikor az első fokú határozatot helyben hagyta.
Panaszos és a Szövetkezet jogtanácsosának tájékoztatása szerint a  ügyben a Legfelsőbb Bíróságon jogerős ítélet született, mely a Szövetkezettel kötött szerződéseket hatályában fenntartotta. Az országgűlési biztos a bíróság határozatait nem vizsgálhatja felül. Ezért az ügyben hozott valamennyi bírói ítéletet el kell fogadnia. A per folyamán panaszos a Szövetkezettől a szomszédja által birtokolt 1500 m2 területű föld helyett terület-kiegészítést kapott, ezért jelenleg is 3000 m2 területű ( a szerződésben foglalt nagyságú) ingatlant használ.
A Szövetkezet jogtanácsosának tájékoztatása szerint a tulajdonosok jelenleg osztatlan közös tulajdon alapján  vannak az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezve, és mindegyik tulajdonos a  szerződésben meghatározott nagyságú területet tartja birtokában. A használat kérdésében a tulajdonosoknak kell megállapodniuk egymás között. Panaszos ugyan tervezi, hogy a Szövetkezetet kártérítésért perli amiatt, hogy nem tudta birtokolni a szerződésbeni ingatlant, de ez olyan polgári jogi jogvita, melynek vizsgálatára az országgyűlési biztosnak nincs hatásköre.  

Összegezve a  fentieket megállapítom, hogy  az ügyben eljáró hatóságokat mulasztás nem terheli, panaszos birtoklással kapcsolatos sérelme az ítélet és a terület-kiegészítés folytán megoldódott, ezért az ügyet további vizsgálat nélkül lezárom, és erről az érdekelteket a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1998. szeptember 13.

Gönczöl Katalin