OBH 4609/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Siófoki panaszos fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert  a Dunántúli Regionális Vizmű Rt. a viz-és csatornadij összegét év közben indokolatlanul megemelte.
	A vizsgálat a jogbiztonság sérelmének alapos gyanúja miatt 1996. május 6.-án indult.

A megállapított tényállás

	A fogyasztó panaszának vizsgálata érdekében megkerestem a Dunántúli Regionális Vizmű Rt.-t. Válaszuk azonban kiegészítésre szorult. A tájékoztatásuk szerint az éves viz-és csatornadij számításuk megfelel a KHVM rendelet előírásainak. A vízórát   két havonta a páros hónapokban olvassák le és ennek alapján készítik el számlájukat. Visszamenőlegesen nem állapítottak meg díjat, még akkor sem, amikor azt észlelték, hogy a csatorna bekötést hosszabb ideje a panaszos lakókörzetében nem jelezték. Emiatt a szennyvízelvezetés díját nem is tudták felszámítani. Visszamenőleg sem kívánják  kérni  az állampolgároktól ennek az összegnek az utólagos megtérítését.

Az ügy jogszabályi háttere

1995. évi LVII. törvény
a vízgazdálkodásról

13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerződésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerződésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) A közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatásért díjat kell fizetni. A díjfizetés elmulasztása miatt a vízellátást a közüzem korlátozhatja – termelési célú vízfelhasználásnál szüneteltetheti – azonban a létfenntartási ivó- és közegészségügyi, katasztrófa-elhárítási vízigények kielégítéséhez szükséges vizet ebben az esetben is szolgáltatni kell.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet
a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről

8. § (1) A szolgáltatásért a fogyasztónak külön jogszabály szerinti díjat kell fizetnie, kivéve, ha a szolgáltatóval ennél alacsonyabb díj alkalmazásában állapodott meg.
(2) A szolgáltató a szolgáltatás díjáról szolgáltatási helyenként és időszakonként – az általános forgalmi adóról szóló törvény előírásainak, illetőleg az árjogszabályoknak megfelelő – számlát bocsát ki, melyet a fogyasztó a szerződésben meghatározott feltételekkel köteles kiegyenlíteni.

1/1995. (I. 31.) KHVM rendelet
az állami tulajdonú közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvízért, illetőleg az állami tulajdonú közüzemi csatornamű használatáért fizetendő díjakról

4. § (1) A díj fizetésének alapjául szolgáló vízmennyiséget vízmérővel, vízmérő hiányában a 3. és 4. számú melléklet szerinti átalánnyal kell meghatározni.
(2) A csatornadíj alapja a mért szennyvízmennyiség, mérés hiányában a csatornaműbe bekötött ingatlanon felhasznált teljes vízmennyiség, függetlenül attól, hogy annak beszerzése honnan történik. Mérés hiányában a csatornadíj számlázásának alapjául szolgáló vízmennyiséget a 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 24. §-ának (4) bekezdésében foglaltak szerint csökkenteni kell.

5. § (1) Ez a rendelet 1995. február 1-jén lép hatályba. A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg a közüzemi vízműből szolgáltatott ivóvízért, illetőleg a közüzemi csatornamű használatáért fizetendő díjakról szóló 32/1992. (XII. 29.) KHVM rendelet és a módosítására kiadott 28/1993. (IX. 27.) KHVM rendelet és az 1/1994. (I. 28.) KHVM rendeletek hatályukat vesztik.
(2) Abban az esetben, ha a rendelet hatálybalépése és a fogyasztás leolvasása nem esik egybe, a számlázás alapjául szolgáló mennyiséget időarányosan kell megosztani a díjváltozás előtti és utáni időszakra. Az 1995. február 1-je előtti időszakra számított mennyiséget az 1/1994. (I. 28.) KHVM rendeletben meghatározott díjon kell számlázni.

A vizsgálat megállapításai
	A KHVM rendelet az adott év január 1.-től alkalmazandó díj mértékét mindig február végén jelenteti meg.
	A Dunántúli Regionális Vizmű Rt két havonta,  a páros hónapokban olvassa le a fogyasztásmérőket és ennek alapján készíti el számlájukat. Az előző év december közepén leolvasott fogyasztási értékekből a számítógépen lévő program segítségével úgynevezett arányosítással ( utolsó kéthavi fogyasztás napi átlaga  szorozva a december 31.-ig fennmaradó napok számával ) állapítják meg az azévi áron kiszámlázandó fogyasztás mértékét. A következő óraleolvasás február közepén esedékes, az adatfeldolgozás utáni kiszámlázása  pedig március elején történik, az addigra már ismertté vált arra az évre érvényes új árakon. Visszamenőlegesen tehát árkülönbözetet nem számláz a Dunántúli Regionális Vizmű Rt. A decemberi fél hónapra eső fogyasztásokat is a régi áron számlázzák. Pl. a panaszos esetében 1995. december 10.-én az óraleolvasó 792 m3  óraállást rögzített, kiszámlázva 1995. évi áron 794 m3 óraállásig ( 6 m3 helyett 8 m3) lett.
	Mindezt tartalmazza az adott évben alkalmazandó árat közreadó KHVM rendelet  5. § (2) bekezdése, mely szerint abban az esetben, ha a rendelet hatálybalépése és a fogyasztás leolvasása nem esik egybe, a számlázás alapjául szolgáló mennyiséget időarányosan kell megosztani a díjváltozás előtti és utáni időszakra. Az 1995. február 1-je előtti időszakra számított mennyiséget az 1/1994. (I. 28.) KHVM rendeletben meghatározott díjon kell számlázni.

	A tömegkommunikációs eszközökben folyamatosan tájékoztatják a fogyasztókat az árváltozásról. Mindezeken felül ügyfélszolgálati irodájukban számos szóróanyag, tájékoztató kiadványt bocsátanak az állampolgárok rendelkezésére.
	1993.-ban építették ki panaszos utcájában a csatornahálózatot, de erről csak 1996. végén szerzett tudomást Vizmű Rt.  Utólag ezt az összeget azonban a lakóktól nem fogják követelni.
	Valamennyi körülményt értékelve megállapítom, hogy a konkrét ügyben alkotmányos visszásság nem keletkezett.

Budapest, 1998. március

Dr. Polt Péter