OBH 4414/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte előállításának körülményeit és az önkormányzat rendeletét, mellyel megtiltotta a "guberálást". 

Megállapított tényállás

A panaszos kifogásolta, hogy Kaposvár Megyei Jogú Város rendelettel megtiltotta a város területén a "guberálást", szabálysértéssé nyilvánítva azt. A város jegyzőjétől kapott tájékoztatás szerint közegészségügyi szempontból szükség volt a rendelet megalkotására, de a gyakorlatban mindig alacsony bírságot szabnak ki és eddig nem fordult elő olyan eset, hogy a pénzbírságot elzárásra kellett volna átváltoztatni.  

Panaszos másik sérelme a rendőrség eljárására vonatkozott. A járőrszolgálat panaszost Kaposváron az éjszakai órákban személyazonosságának igazolására szólította fel, melynek megtagadásáért előállították. Az előállítás körülményeinek kivizsgálására felkértem a Somogy Megyei Rendőrfőkapitányságot.  

A megyei rendőrfőkapitány vizsgálata megállapította, hogy panaszost a járőrök személyazonosságának igazolására szólították fel, de ő sem a személyi igazolványát, sem egyéb okiratot nem volt hajlandó átadni és adatait sem közölte. Az intézkedő rendőrök panaszost előállították, majd személyazonosságának megállapítása után elbocsátották, de szabálysértésért feljelentették. A szabálysértési feljelentés alapján személyazonosság igazolásának megtagadása szabálysértés miatt az elsőfokú szabálysértési hatóság panaszosra tárgyalás tartása nélkül pénzbírságot szabott ki. A határozat ellen panaszos kifogással élt, ezért az említett hatóság tárgyalást tartott, melynek során kihallgatták az egyik intézkedő rendőrt. A hatóság az eljárást azzal szüntette meg, hogy a szabálysértés elkövetése megnyugtatóan nem bizonyítható és az eljárás folytatásától sem várható eredmény.   

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel."

1994. évi XXXIV. törvény a rendőrségről

"29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
(2) Az igazoltatás megtagadása esetén az igazoltatott e célból feltartóztatható, az igazoltatás sikertelensége esetén előállítható, és a személyazonosság megállapítása céljából az igazoltatottól ujjnyomat vehető, fényképfelvétel készíthető, továbbá a külső testi jegyek észlelés és mérés alapján rögzíthetők.
(3) Az igazoltatás csak a személyazonosság megállapításához szükséges ideig tarthat. Az igazoltatottal az igazoltatást követően kérelmére közölni kell az igazoltatás okát, kivéve, ha az a közbiztonság érdekét veszélyezteti."

"33. § (2) A rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt,
a) aki a rendőr felszólítására nem tudja magát hitelt érdemlően igazolni, vagy az igazolást megtagadja;
...
(3) A Rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani.
(4) Az előállítottat kérelmére az előállítás okáról tájékoztatni kell, és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell kiállítani."

1968. évi I. törvény a szabálysértésekről

"1. § Valamely tevékenységet vagy mulasztást (a továbbiakban: cselekmény) törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet nyilváníthat szabálysértéssé."

"16. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetés a pénzbírság."

"18. § (1) A pénzbírságot meg nem fizetés esetében – ha az a munkabérből (egyéb járandóságból) nem hajtható be – elzárásra kell átváltoztatni.
(2) Nincs helye átváltoztatásnak, ha a pénzbírságot felügyelet (35. és 36. §) alkalmazta, illetőleg helyszíni bírságolás keretében szabták ki.
(3) Az átváltoztatás során száz forinttól ezer forintig terjedő összeg helyett egy-egy napi elzárást kell számítani. A pénzbírságot helyettesítő elzárás egy napnál rövidebb és hatvan napnál hosszabb nem lehet."

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről

"5. § (1) Aki az igazoltatásra feljogosított személy felszólítására személyi adatainak bemondását, személyazonosságának megállapítása végett személyi igazolványának (útlevelének) átadását megtagadja, vagy az említett adatokra vonatkozólag valótlant állít,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény szerint tevékenységet törvény és kormányrendelet mellett önkormányzati rendelet is szabálysértéssé nyilváníthat. Erre olyan cselekmények esetén van mód, melyek a társadalomra csekély fokban veszélyesek. A szabálysértés miatt alkalmazható büntetés a pénzbírság, melyet meg nem fizetés esetén – ha az a munkabérből, egyéb járandóságból nem hajtható be – elzárásra kell átváltoztatni. A "guberálás" szabálysértéssé nyilvánítása alkotmányos jogot nem sért, a közterületek és a magánterületek tisztántartásának biztosításával a társadalom közegészségügyi védelmét segíti elő. 

A megyei rendőrfőkapitány által lefolytatott vizsgálat alapján megállapítható, hogy az intézkedő rendőrök a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény alapján, jogszerűen jártak el. Az előállítás 3 óra 10 percig tartott, ezért a megyei főkapitány felhívta az érintett kapitányságvezető figyelmét arra, hogy amennyiben az előállítást kizárólag a személyazonosság megállapítása érdekében alkalmazzák, akkor az a lehető legrövidebb ideig tartson. 

A megyei rendőrfőkapitány vizsgálata megállapította, hogy a szabálysértési eljárásban a bizonyítást szakszerűtlenül folytatták le, mert az intézkedő rendőrök közül csak az egyiket hallgatták ki, illetve a rendőrök és a panaszos szembesítése nem történt meg. Így a határozat nem volt kellően megalapozott és ezzel sérült a jogbiztonság követelménye. Mivel a határozat jogerőre emelkedése óta 6 hónap eltelt, felügyeleti intézkedés keretében nincs mód új eljárás elrendelésére. Arra tekintettel, hogy a megyei főkapitány utasította a kapitányságvezetőt a jövőbeni szabálysértési eljárások törvényes lefolytatására ajánlástételi jogommal nem élek. 

Budapest, 1998. március 10.

Gönczöl Katalin