OBH  2809/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben sérelmezte, hogy a Pannonhalmán működő Szent Márton Otthonban nem biztosítják számára a nyugalmas elhelyezést.

Megállapított tényállás

Panaszos 1992-ben vásárolt egy lakrészt a pannonhalmai Szent Márton Otthonban, melyben az Otthon vezetősége nyugalmas elhelyezést ígért. A konyha falával érintkező lakrészt maga a panaszos választotta. A beköltözés után két évvel kiderült, hogy a konyha közvetlen szomszédságából eredő zajok zavarják panaszos és édesanyja nyugalmát, pihenését. 

Felkértem a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatalt, vizsgálja meg az Otthon működési engedélyének meglétét és az ennek megfelelő működést, illetve azt, hogy panaszos számára az Otthon mennyiben biztosítja a nyugalmas elhelyezést. 

A Közigazgatási Hivatal vizsgálata megállapította, hogy az Otthon 1991-ben, a Győr-Moson-Sopron megyei Főjegyző által kiadott engedély alapján kezdte meg működését, majd - a 2/1994. (I. 30.) NM. sz. rendeletben előírt létszámú szakszemélyzet hiánya miatt - ideiglenes működési engedélyt kapott.

Panaszos lakrészének előszobája, egyik szobája és a fürdőszoba fala közvetlenül érintkezik a konyhafallal. Az érintettek ragaszkodtak e lakrészhez a viszonylagos szeparáltság miatt, nem kívántak onnan elköltözni, annak ellenére, hogy a fenntartó több ízben felajánlott panaszosnak és édesanyjának másik lakrészt. 

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

"18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel."

161/1996. (XI. 7.) Korm. rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény működésének engedélyezéséről

"4. § (1) A szociális intézmény működési engedélyének kiadásáról
a) alapellátást és nappali ellátást nyújtó szociális intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző),
b) az a) pontban nem szereplő szociális intézmény esetén az intézmény székhelye, telephelye szerint illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal (a továbbiakban: Hivatal) vezetője
[az a) és b) pontban foglalt engedélyező szervek a továbbiakban együtt: működést engedélyező szerv] dönt."

"9. § (1) Ha a szociális intézményben történő elhelyezés nem beutaló határozat alapján történik, az intézmény fenntartója vagy az általa kijelölt szerv, személy és a szolgáltatást igénybe vevő ellátott, illetőleg törvényes képviselője megállapodást köt – kivéve az éjjeli menedékhelyként működő intézményeket –, amely tartalmazza különösen
a) az ellátás kezdetének időpontját,
b) az intézményi ellátás időtartamát, határozott vagy határozatlan időtartamú megjelölését,
c) az intézmény által nyújtott szolgáltatások formáját, módját,
d) a térítési díj összegét,
e) egyszeri hozzájárulás megfizetésének kötelezettsége esetén a hozzájárulás összegét, továbbá az annak beszámítására, teljes vagy részleges visszafizetésére vonatkozó szabályokat,
f) az ellátás megszűnésére vonatkozó szabályokat."

"10. § (1) A normatív állami hozzájárulást igénylő nem állami intézmények esetében a működést engedélyező szerv évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a fenntartó a szociális intézményt
a) a működési engedélyben, és
b) e rendeletben, valamint a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően működteti-e, így különösen a térítési díjak, egyszeri hozzájárulások megállapításának jogszerűségét, a szociális szolgáltatás igénybevételéről szóló megállapodás 9. § szerinti tartalmi megfelelőségét, a belső szabályzatok szakszerűségét, a szolgáltatás szakmai követelményeinek érvényesülését, a szakmai szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződés meglétét.
(2) Az (1) bekezdésbe nem tartozó szociális intézmények esetében a működést engedélyező szerv legalább 3 évenként ellenőrzi a szociális intézmény működésére vonatkozó külön jogszabályban meghatározott szakmai szabályok érvényesülését."

2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről

"2. § (1) E rendelet alkalmazásában személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás az Szt. 57. §-ában meghatározott ellátás (a továbbiakban: személyes gondoskodás).
(2) A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a gondozásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesítéséről.
(3) A személyes gondoskodást nyújtó intézményt úgy kell kialakítani, hogy...
c) bútorzata és berendezési, felszerelési tárgyai feleljenek meg az ellátottak életkori sajátosságainak, egészségi és mozgásállapotának."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 70/D. § 

"(1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez."

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az üzemeltető különböző munkaszervezési intézkedésekkel próbálta orvosolni a konyhai zajok okozta problémákat: pihenőidőben nem engedett zajos munkát végezni, este már nem dolgozhattak a konyhában. Panaszos azonban továbbra is zavarónak tartotta a konyha szomszédságát, így a fenntartó a vizsgálat megindítása után jegyzőkönyvi ígéretet tett arra, hogy 1998. tavaszán elvégzik a közfal szigetelését.

Ennek megfelelően július közepén a fenntartó megkereste a rekonstrukciót lebonyolító mérnököt a szigetelési munkálatok elvégzése miatt, aki kidolgozta a megoldási javaslatot. Panaszos azonban elzárkózott az egyeztetéstől, nem kívánta meghallgatni a kivitelezési megoldást. 

A vizsgálat megállapította az Alkotmányban foglalt szociális biztonsághoz való jog és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettségét. Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság azonban nem keletkezett, mivel a fenntartói ígéretének megfelelően kísérletet tett a munkák elvégzésére. Erre tekintettel további vizsgálatot az ügyben nem folytatok, ajánlást nem teszek. Felkérem azonban a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy kísérje figyelemmel a munkálatokat és a szigetelés esetleges elvégzéséről tájékoztasson.

Budapest, 1998. november 5. 

Dr. Polt Péter