OBH 2748/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

K. Gy., a Budapest I. Csalogány u. ... szám alatti önkormányzati tulajdonú helyiség bérlője fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához a Bp. I. ker. Önkormányzatnak a helyiség bérbeadási kérelmére adott elutasító válasza, és a jogorvoslati lehetőség elutasítása miatt.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, melynek során beszereztem az önkormányzat álláspontját, és a következőket állapítottam meg:

A tényállás:

K. Gy. gumijavító kisiparos az általa bérelt budapesti önkormányzati tulajdonú épületek által körülvett - részére ideiglenes használatba adott - helyiség határozatlan időre szóló bérbeadását kérte autósbolt céljára. A helyiség bérletének bővítése iránti kérelmét a Gazdasági Bizottság zárt ülésen a 243/1995.(IX.19.) GB. számú határozatával elutasította. A vállalkozó a határozattal szemben fellebbezést nyújtott be, melyet az önkormányzat polgármestere azzal utasított el, hogy a képviselőtestület által átruházott hatáskörben hozott döntés felülvizsgálatára nincs lehetősége.

Alkalmazott jogszabályok:

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról

2. § (2) Önkormányzati döntést a helyi önkormányzat képviselő-testülete – annak felhatalmazására bizottsága, (...) a polgármester –, illetőleg a helyi népszavazás hozhat.

12. § (3) A képviselő-testület ülése nyilvános.

(4) A képviselő-testület a) zárt ülést tart választás, kinevezés, felmentés, vezetői megbízás adása, illetőleg visszavonása, fegyelmi eljárás megindítása, fegyelmi büntetés kiszabása és állásfoglalást igénylő személyi ügy tárgyalásakor, ha az érintett a nyilvános tárgyalásba nem egyezik bele; továbbá önkormányzati hatósági, összeférhetetlenségi és kitüntetési ügy tárgyalásakor; b) zárt ülést rendelhet el a vagyonával való rendelkezés és az általa kiírt pályázat tárgyalásakor, ha a nyilvános tárgyalás üzleti érdeket sértene.

(5) A zárt ülésen a képviselő-testület tagjai, a kisebbségi szószóló és a jegyző, továbbá meghívása esetén az érintett és a szakértő vesz részt. Törvény előírhatja, mely esetben kötelező az érintett meghívása.

(6) A képviselő-testület a döntéseit (határozat, rendelet) nyílt szavazással hozza. Titkos szavazást tarthat a (4) bekezdésben foglalt ügyekben. A (3)–(5) bekezdésben foglaltak a bizottságra is vonatkoznak.

80. § (1) A helyi önkormányzatot – e törvényben meghatározott eltérésekkel – megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tulajdonost megilletik, illetőleg terhelik. A tulajdonost megillető jogok gyakorlásáról a képviselő-testület rendelkezik.

23. § (2) A képviselő-testület döntési jogot adhat bizottságainak és a bizottság döntését felülvizsgálhatja, önkormányzati rendeletben hatósági hatáskört állapíthat meg bizottságának.

1993. évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról

3. § (1) A helyi önkormányzat tulajdonában lévő lakásra a tulajdonos önkormányzat – e törvény keretei között alkotott – rendeletében meghatározott feltételekkel lehet szerződést kötni.

36. § (1) A nem lakás céljára szolgáló helyiség bérletének létrejöttére, a felek jogaira és kötelezettségeire, valamint a bérlet megszűnésére a lakásbérlet szabályait – e törvény Második részében foglalt eltérésekkel – megfelelően kell alkalmazni.

Alkotmánybírósági határozatok:

A jogállamiság elve a konkrét alkotmányos szabályokhoz képest nem kisegítő, másodlagos szabály, s nem pusztán deklaráció, hanem önálló alkotmányjogi norma, aminek sérelme önmagában is megalapozza valamely jogszabály alkotmányellenességét
A jogbiztonság – az Alkotmánybíróság értelmezésében – az államtól és elsősorban a jogalkotótól azt várja el, hogy a jog egésze, egyes részterületei és egyes szabályai is világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma címzettjei számára előre láthatóak legyenek. (11/1992. (III. 5.) AB h.)

Állami szerv vagy önkormányzat által kezelt azok az adatok, amelyek nem személyesek és amelyeket törvényi rendelkezés alapján az erre jogosult szervek nem nyilvánítanak titkossá, bárki számára hozzáférhetőeknek minősülnek. Ezáltal valósítható meg az a követelmény, hogy a polgárok minden közérdekű adathoz hozzájussanak. Nem a polgárnak kell az információszerzéshez érdekeltségét igazolnia, hanem a köz szolgálatára rendelt szervnek kell indokolnia – törvényi okok fennállását bizonyítva – az igényelt információ esetleges megtagadását. (32/1992. (V. 29.) AB h.)

A vizsgálat megállapításai

Az önkormányzat Gazdasági Bizottsága az ügyfél kérelmét nyilvános ülésen tárgyalta, amelyre az érintettet is meghívta, majd a vitát zárt ülésen folytatták, melyről a kérelmezőt kizárták, és a kérelmét elutasító határozatról írásban értesítették. Az Ötv. 12. § (4) b. pontjában foglalt indok alapján a GB-nak nem volt jogszerű indoka a zárt ülés elrendelésére. 

A kérelme elutasításának indokát az ügyfél nem csak a hatósági eljárás során hozott határozat esetén jogosult megismerni, hanem a tulajdonosi jogok gyakorlása esetén is, különösen akkor, ha erről, és a jogorvoslat lehetőségéről, vagy kizártságáról a határozat közlésekor sem kapott tájékoztatást.

A képviselő-testület által átruházott hatáskörben hozott bizottsági döntést az Ötv 23. § -a alapján a képviselő-testület felülvizsgálhatja. A felülvizsgálati jogával azonban csak abban az esetben élhet, ha az ügyet, az arra illetékes személy előterjeszti. A hatósági eljárásnak nem minősülő önkormányzati döntésekkel szemben az ügyfelet csak keresetindítási jog illeti meg. Tekintettel arra, hogy egy esetleges per alperese az önkormányzat lehet, a képviselőtestület jogát sérti, az az eljárás, amelyben a vele szemben indított keresetről csak a bírósági eljárás megindítása után értesül. Ezen indokok alapján az előterjesztés hiánya mind az állampolgár, mind a képviselőtestület jogait sértette.

Az önkormányzat eljárása az Alkotmány 2. § (1) bekezdésből levezetett alkotmányos jogot, a jogbiztonsághoz való jogot sértette, de az ajánlástól eltekintettem, mert a vizsgálat folyamán az önkormányzatnak írott megkeresésemet követően az önkormányzat Gazdasági Bizottsága a kérelmet újra tárgyalta, és - bár a kérdésnek e része nem a vizsgálatom tárgya - az ügyfél kérelmét támogató javaslattal a képviselő-testület elé terjesztette, és a testület a kérelem teljesítése mellett döntött.

Budapest, 1996. október 9.

 Dr. Polt Péter