OBH 2067/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

Az eljárás megíndulása:

M. A-né nagyari lakos beadványában sérelmezte, hogy 1995. január 29.-én Tarpa községben egy általa ismeretlen személytől vásárolt gázolajat a rendőrség lefoglalta, majd a vámhatóság pedig birságot szabott ki. A vámeljárást a bíróság felülvizsgálta az elmarasztaló határozatot helyben hagyta. A kamatokkal együtt a birság összege már kb. 200000 Ft-ot tesz ki. Jogsértőnek tartja az ellene lefolytatott eljárást, de különösen azt, hogy az Őt megtévesztő eladó ellen, aki a rendőr intézkedésekor is jelen volt - véleménye szerint a rendőrrel való barátsága miatt - nem indult semmilyen eljárás. Kérte a rendőrségi eljárás kivizsgálását.

Érintett alkotmányos jog:  

A jogállamisághoz, ezen belül a jogbiztonsághoz füződö jog. /Alk. 2. § (1) bek./

Alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény

13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.

(2) A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni.
29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
(4) A rendőr az igazoltatott személy ruházatát, járművét átvizsgálhatja, ha azt a személyazonosság megállapítása, a valószínű veszély elhárítása, bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésének gyanúja szükségessé teszi.
33. § (1) A rendőr a további intézkedés megtétele céljából elfogja és az illetékes hatóság elé állítja azt,
(2) A rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt,
b) aki bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható;
f) aki a szabálysértést az abbahagyásra irányuló felszólítás után is folytatja, illetőleg akivel szemben az eljárás azonnal lefolytatható, továbbá akitől tárgyi bizonyítási eszközt kell megszerezni, vagy elkobzás alá eső dolgot kell visszatartani;

A jövedéki szabályozásról és ellenőrzésről, valamint a bérfőzési szeszadóról szóló 1993. évi LVIII. törvény

3. § (1) E törvény hatálya
(3) Jövedéki terméknek minősül
h) a motorbenzin, a gázolaj és a tüzelőolaj, az üzemanyag céljára szolgáló sűrített vagy cseppfolyós földgáz és cseppfolyósított gáztermék (ITJ: 55–13–1; 55–15; 55–16; 11–3-ból; 55–11-ből) (a továbbiakban: kőolajtermék);
54. § A jövedéki ellenőrzés
a) a jövedéki alany e törvényben meghatározott jogai gyakorlása és kötelezettsége teljesítésének vizsgálatára,
b) bárkinek a felderítésére, aki jövedéki tevékenységet engedély nélkül végez, e törvény előírásainak megsértésével vásárol, értékesít, birtokol, szállít, az e törvényben tiltott tevékenységet végez, zárjegyet hamisít vagy jogtalanul tart birtokban, ezeket továbbadja, értékesíti, megvásárolja, felhasználja (a továbbiakban: jogellenes tevékenység),
c) a 3. § (2) bekezdésének b) pontja szerinti terméket beszerző, felhasználó nem jövedéki alany ellenőrzésére és elszámoltatására, illetve
d) a jogsértést elkövetőkkel szemben a jogkövetkezmények érvényesítésére
terjed ki.
56. § (1) A (2) bekezdésben megnevezett szervek is kötelesek ellenőrizni, illetve felderíteni az 54. § b) pontjában meghatározott jogellenes tevékenységeket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott jövedéki visszaélések esetén
a) a rendőrség;
b) a megyei fogyasztóvédelmi felügyelőségek, illetve
c) azokon a településeken, ahol van, a közterület-felügyelet is
köteles a visszaélés bizonyítékait írásban rögzíteni, a jövedéki terméket lefoglalni, és az ügyet további intézkedésre a vámhivatalnak átadni.
(3) A vámhivatal felkérésére a (2) bekezdésben megnevezett szervek az (1) bekezdésben nem említett esetekben is kötelesek a jövedéki ellenőrzéshez segítséget nyújtani.

A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény

225. § Az a hivatalos személy, aki azért, hogy jogtalan hátrányt okozzon vagy jogtalan előnyt szerezzen, hivatali kötelességét megszegi, hatáskörét túllépi, vagy hivatali helyzetével egyébként visszaél, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.

Megállapitott tényállás:

A panaszos  férje, M. A. 1995 január 29.-én Tarpa községben kb. 1500 liter gázolajat vásárolt egy általa nem ismert fiatalembertől. A község belterületén a helyi körzeti megbizott ( a továbbiakban: KMB ) ellenőrizte a vevő által vezetett IFA tehergépkocsit és elszámoltatta Őt a szállított olaj eredetéről. Ennek eredményeként felmerült a gyanú  arra, hogy a vásárolt gázolajjal jövedéki visszaélést követtek el, ezért a vevőt előállitotta a KMB irodára. Ekkor megjelent az irodán K. I. tarpai lakos és kérdőre vonta  az intézkedő rendőrt, "miért nem hagyja a gázolajjal foglalkozókat élni ". A rendőr felszólitotta K-t, hogy ne akadályozza az intézkedését és mivel ekkor már a vevő elmondása alapján bebizonyosodott hogy Ő az eladó, megkérdezte tőle maradt -e az olajból még a lakásán. A nemleges választ a rendőr elfogadta, mivel a már meghallgatott vevő is, igy nyilatkozott.

A rendőr M. A-t bekisérte a Vásárosnaményi Rendőrkapitányságra, ahol jegyzőkönyvi elszámoltatását követően a gázolajat lefoglalták. A keletkezett iratokat a kapitányság 63/19-1995 számon áttette az eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Kisvárdai Vámhivatalhoz. A vámeljárás során /1154/1995 szabs. szám./ kikérdezték K. I-t is, aki elmondta, hogy M. A-t nem ismeri, az nem is vásárolt tőle soha gázolajat, kijelentette továbbá, hogy a kérdéses napon Ő nem tartózkodott otthon és gázolaj eladásával nem is foglalkozik. 

A Vámhivatal M. A. terhére a jövedéki törvénysértést megállapitotta, ezért az olaj elkobzása mellett, 135.408 Ft jövedéki birság megfizetésére kötelezte. K. I. felelősségét a vámhivatal nem állapitotta meg. M. előbb fellebbezett, majd annak elutasítását követően kérte a közigazgatási határozat birósági felülvizsgálatát is. Keresetét I. fokon a Nyiregyházi Városi Biróság 1995. október 5.-én a 35.P.22.416/1995/5. számú itéletével, elutasította, majd II. fokon azt, a megyei biróság 1996 január 31.-én helybenhagyta.

	A hatóságok részéről eljáró személyek fentiekben megállapitott mulasztásai következtében sérűlt a jogállamisághoz és az ehhez szervesen kapcsolódó jogbiztonság  maradéktalan érvényesüléséhez fűződő alkotmányos jog, ezért a jövedéki törvénysértés, illetőleg a hamis vallomás gyanúja alapján, K. I. felelőssége vizsgálatának elmulsztása miatt, az alkotmányos visszásságot megállapitom. Ennek orvosolása és hasonló esetek jővőbeni előfordulásának megelőzése érdekében - az állampolgári jogok országgyülési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § /1/ bekezdésében biztosított jogkörömben - a következő ajánlással élek:

	- a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Főügyészség vezetője általános törvénysségi  felügyeleti jogkörében vizsgálja meg a Kisvárdai Vámhivatal és az ügyészségi Nyomozó Hivatal fenti eljárását, az ügyben eljáró személyek felelősségét és tegye meg a szükséges intézkedéseket K. I. felelőssége megállapítására.

	- a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Rendőrfőkapitányság vezetője fegyelmi eljárás keretében vizsgálja meg az ügyben eljárt körzeti megbizott, illetőleg a Vásáronaményi Rendőrkapitányság részéről eljáró személy felelősségét és tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Budapest, 1997. július 11.

Gönczöl Katalin