OBH 2005/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző.: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

N. R. budapesti lakos panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben azt sérelmezte, hogy a társasházuk előkertjében a MATAV Rt hálózati szekrényt helyezett el, holott Ő a tervezőnek a közös képviselő által megadott határidőn belül eljuttatta tiltakozását. Tiltakozása ellenére kapott építési engedélyt az építtető, mely eljárást méltánytalannak tartja.

Érintett jogszabályok: 
- 15/1980 (VII. 25.) KPM-ÉVM rendelete nyomvonal jellegű távközlési építmények engedélyezéséről és ellenőrzéséről
- 1977. évi 11. tvr. a társasházakról

Érintett alkotmányos jog: 
- Alk. 13. § /1/ bekezdés a tulajdonjoghoz fűződő jog

A megállapított tényállás:

A MATÁV Rt Pesti Távközlési Igazgatósága (továbbiakban: MATÁV Rt) a Zugló II. AXE központ Ilosvai rekonstrukciós területen nyomvonal jellegű távközlési építményekre kért tervezője (EMTEL Kft) útján építési engedélyt.
A kérelem mellékleteként csatolta a nyomvonallal (s így építéssel) érintett ingatlanok tulajdonosainak hozzájárulását, a 15/1980. (VII. 25.) KPM-EVM. sz. közös rendelet 6. § /5/ bekezdésében foglaltaknak megfelelően.
A tulajdonosi hozzájárulást a kérdéses ingatlanok közös képviselői (intéző bizottságainak elnökei) adták meg azzal, hogy az egyes tulajdonostársak önállóan jelezzék a tervezőnek az egyet nem értésüket.
A panaszos az intéző bizottság elnöke által megjelölt időn belül jelezte a tervezőnél tiltakozását. Ez a tiltakozás azonban nem jutott el az engedélyező hatósághoz, aki időközben kiadta az 1-IB-1286-3/1995. sz. április 12.-én jogerőre emelkedett határozatát.
A panaszos először a kerületi polgármesteri hivatalhoz fordult az építkezés miatt, ahonnan panaszát hatáskör hiányában továbbították az engedélyező hatósághoz.
A Budapesti Hírközlési Felügyelet tájékoztatta panaszost, hogy határidőn belül nem érkezett hozzájuk fellebbezés, s ezért jogerőre emelték a kiadott engedélyt.

Álláspontjuk szerint azon kérés teljesítését, hogy az elosztó építményt telepítsék át az ingatlanról, nem látja indokoltnak, miután az a működő hálózat részét képezi.
Tájékoztatta a kérelmezőt a hatóság arról is, hogy az építtetőt kötelezi a vezetékjog bejegyeztetésére.
Ezt a levelezést követve fordult hivatalunkhoz a panaszos, melyben a fentebb ismertetett eljárást és építkezést az állampolgári joga megsértésének ítéli meg.

A vizsgálat megállapításai:

A Budapesti Hírközlési Felügyelet az engedélyezési eljárásban a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően az építési engedély iránti kérelem mellékleteként megkérte a tulajdonosok hozzájárulását tartalmazó nyilatkozatokat. Ezeket (a társasházak esetében a közös képviselők, illetve intéző bizottságok elnökei nyilatkozatai) a kérelmező csatolta.
A közös képviselők, illetve intéző bizottságok nyilatkozatai azonban félreértésekre adnak lehetőséget, miután abba a téves feltevésbe helyezik a társasházak tulajdonosait, hogy önállóan jogorvoslati joggal élhetnek a hatósági döntés ellen, holott a társasházakról szóló 1977. évi 11 tvr. 18. § /1/ bekezdés értelmében a társasházi közősséget a közös képviselő (intéző bizottság elnöke) képviseli harmadik személlyel szemben, illetőleg a bíróság, hatóság és más szerv előtt. A rendelkezésemre álló iratok és tervdokumentáció alapján megállapítható, hogy a megvalósult beruházás Zugló jelentős területének lakói érdekeit képviseli, továbbá, hogy a kérdéses elosztó építmény nem új telepítésű, hanem az eddigi lakóházban álló építménynek a kitelepítése, mellyel a jövőben elkerülhető az épületbe való bejutás, mind javítás, mind új állomások bekapcsolása esetén.
Megállapítottam azonban, hogy az építési engedélyt nem kézbesítették szabályosan az ingatlan tulajdonosainak (közös képviselőik útján).

Figyelemmel arra, hogy az építési engedély kiadása jogerőre emelkedése óta több mint egy év eltelt, valamint, hogy a hálózat üzemel, továbbá, hogy 6 rekonstrukciós területet érintő 77 utca ingatlantulajdonosai közül egyedül a panaszos tett kifogást az építkezés ellen, a szabálytalan kézbesítés miatt nem kezdeményezem a felügyeleti szerv intézkedését az utólagos kézbesítés érdekében.

Ajánlás:

Felkérem a Budapesti Hírközlési Felügyelet Igazgatóját, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen a 15/1980 (VII. 25.) KPM-ÉVM együttes rendelet 10. § /4/ bekezdésében foglaltaknak megfelelő eljárásra, azaz "A határozatot kézbesíteni kell az építtetőnek, az érdekelt szakhatóságoknak és közműveknek, valamint a tervezőnek és egyéb olyan érdekelteknek, akiknek a jogait vagy jogos érdekeit a határozat rendelkezései érintik."

Budapest, 1996. december 28.

Gönczöl Katalin