OBH 1943/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr.Kántor Ferenc
Az eljárás megindítása

V. S. szentlőrinckátai lakos panasszal fordult az országgyűlési biztos hivatalához. Panaszos sérelmezte, hogy 1993.  március 9-én előterjesztett földkiadási kérelmében foglaltaktól eltérő helyen és művelési ágban adta ki a földkiadó bizottság részaránytulajdoni földjét és, hogy az FM Hivatal sem hozott az ügyben érdemi határozatot. 

Mivel a rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el, ennek során megkerestem a szentlőrinckátai Földkiadó Bizottságot (Földkiadó Bizottság) iratok megküldése - továbbá az FM Fővárosi és Pest megyei Földművelésügyi  Hivatalát (Hivatal) tájékoztatás - céljából. 

A tényállás megállapítása

Panaszos a törvényes határidőben földkiadási kérelmet terjesztett elő a Földkiadó Bizottsághoz. Kérelmében az Őt megillető 51,64 aranykorona értékű részaránytulajdonának kiadását és önálló ingatlanként való kialakítását kérte. Panaszos földkiadási kérelmében megjelölte, hogy melyik táblában és hogy a táblán belül  hol és milyen művelésű ágú földből kéri a földkiadás teljesítését. Panaszos kérelmében a földkiadási helyéül "A TSz mögött, a szemétteleptől visszafelé" jelölte meg a földkiadás teljesítésének a helyét.

A Földkiadó Bizottság a 93. számú és 1993. december 13-án kelt határozatával panaszos részére 45,45 aranykorona értékben szántó, 3,61 aranykorona értékben legelő és 2,58 értékben erdő művelési ágban adta ki a földet.  A határozat szerint a szántó művelési ágú föld kiadása a D16-os jelű, borsófejtő és szeméttelep elnevezésű táblából történt, a 0,57/a hrsz. alatt. A legelőművelési ágú földet a D6-os táblából, az 5-ös hrsz. alatt, míg az erdőművelési ágú földet a D5-ös táblából a 046. hrsz. alatt adták ki.

Panaszos a Földkiadó Bizottság határozata ellen fellebbezéssel élt, mert a Földkiadó Bizottság nem a kért művelési ágú földből és táblából, és a táblán belül nem a kért helyen adta ki a panaszos földjét. A Földkiadó Bizottság határozatát az FM Hivatala megsemmisítette 1994. november 11-én kelt és 542-23/1994. számú határozatával. 

A Földkiadó Bizottság az új eljárást lefolytatta és ismételten kiadta panaszos részére - változtatás nélkül - a 93/1993. számú és 1993. december 13-án kelt határozatát, az 1995. szeptember 9-i keltezéssel ellátott és a határozathoz kapcsolt tájékoztatással. 

Panaszos bejelentésének a Hivatal helyt adva, 1996. január 26-án kelt 140/1996. számú. határozatával Földkiadó Bizottságot az ismételten törvénysértő módon meghozott határozatának visszavonására és új eljárás lefolytatására utasította. 
A Földkiadó Bizottság - annak megszűnéséig - V. S. földkiadási ügyét nem fejezte be annak ellenére, hogy az FM Hivatal 1996. augusztus 30-án is megkereste a Földkiadó Bizottságot a másodfokú határozatban foglalt kötelezés, az új eljárás lefolytatása iránt. Időközben a le nem zárt ügyeket a Földkiadó Bizottságnak a Hivatalhoz kellett áttennie. Ezt követően a Hivatal érdemi határozatot panaszos részére nem hozott. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1993. évi II. törvény 4/B. §-ának (6) bekezdése rögzíti, hogy "Az FM Hivatal a közgyűlés felkérése, illetőleg az (1) bekezdés b) pontja szerinti határozat kézhezvételét követően haladéktalanul megkezdi a földkiadást és egy éven belül végrehajtja."
A törvény 4/B. §-ának (6) bekezdése egyéves ügyintézési határidőt ír elő az FM Hivatal részére az e bekezdésben megjelölt esetekre. 

A földrendező és földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény 9/B. § (1) bekezdése pedig úgy szól, hogy "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."

A (2) bekezdés úgy rendelkezik, hogy "Az FM Hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."

A (3) bekezdés pedig kimondja, hogy "A Földkiadó Bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM Hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM Hivatal gondoskodik." 

Az 1993. évi II. törvény - a 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében meghatározott határidőig a Földkiadó Bizottságok által még jogerős határozattal le nem zárt folyamatban lévő földkiadási ügyeket a 9/B. §-ának rendelkezéseivel áttenni rendeli az FM Hivatalhoz anélkül, hogy ezek elintézésére határidőt állapítana meg. 
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. 

Mivel sem kormányrendelet, sem az 1993. évi II. törvény - a törvény 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt esetekre ügyintézési határidőt nem állapít meg, ezért az említett esetekre az Áe. 15. §-ának (1) és a (3) bekezdésében foglalt szabályokat kell alkalmazni. 

A Hivatal pedig a hozzá áttett ügyet nem bírálta el, érdemi határozatot nem hozott annak ellenére, hogy az Áe. 4. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyekben illetékességi területén köteles eljárni. 

Érintett alkotmányos jog

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam.

Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) AB határozatában elvi éllel szögezte le:
"Az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt - még a kérelemre indult eljárásokban sem - az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát - a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán - kikényszeríthesse.
Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A döntés hiánya miatt nem nyújthat be fellebbezést, s nem kérhet bírósági felülvizsgálatot sem. Ezen jogorvoslati eszközök igénybevételét ugyanis a törvények - kiemelten az Áe. 62., 71. és 72. §-ai - csak a már meghozott határozat megtámadása céljából teszik lehetővé."

A Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésre álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - nem bírálta el, nem hozott érdemi határozatot, megsértve ezzel a Magyar Alkotmány 2. § 1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét, s ezáltal alkotmányos visszásságot idézett elő. 

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében következő ajánlást teszem:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem az FM Fővárosi és Pest megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét; a konkrét ügyben az elsőfokú eljárás lefolytatására, érdemi határozat meghozatalára. 

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FM Fővárosi és Pest megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét tájékoztattam. 

Budapest, 1997. november 24.

Dr. Polt Péter