OBH 1847/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

Panaszos sérelmezi, hogy 1992-ben és 1993-ban kárpótlási árverésen megszerzett föld után meliorációs költség megfizetésére kötelezték. Sérelmezte, hogy a föld kimérésére 1995. áprilisában került sor és tulajdonjoga bejegyzését a földhivatal kérelme benyújtásáig elmulasztotta. Ez a késedelem akadályozza tulajdonosi jogai érvényesítésében.

Alkalmazandó jogszabályok

•	A tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény(továbbiakban: Tv.),
•	és a végrehajtásáról szóló 104/1991. (VIII.3.) Korm.rendelet (továbbiakban: Vhr.).

Tv. 23.§ (1) A 22.§ (2) bekezdésében meghatározott vételi jogot az gyakorolhatja, aki kötelezettséget vállal a termőföld mezőgazdasági hasznosítására és arra, hogy a termőföldet a mezőgazasági termelésből öt éven belül nem vonja ki.
(2) Azt a vételi jog alapján szerzett termőföldet, amelynek tulajdonosa az (1) bekezdésben vállalt kötelezettségét a tulajdonszerzéstől számított öt éven belül megszegi, kártalanítás nélkül állami tulajdonba kell venni és árverés útján kell értékesíteni.
(3) A vételi jog alapján szerzett termőföldnek a tulajdonszerzéstől számított három éven belüli elidegenítéséből származó bevételnek a termőföldre fordított értéknövelő beruházási kiadásokkal csökkentett részét teljes egészében az elidegenítés évében kell a tulajdonosnak a személyi jövedelemadó adóalapjául szolgáló összjövedelméhez hozzászámítani. Bevételnek az illetékkiszabás alapjául szolgáló forgalmi értéket kell tekinteni.
Vhr. 37.§ Az árverés vezetője az árverés befejezését követően a jegyzőkönyvet lezárja. A jegyzőkönyvet a vételi jog gyakorlására jogosultak aláírják és a jegyzőkönyvhöz csatolják a Tv. 23.§ (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásukról szóló nyilatkozatot. A jogosultak a jegyzőkönyvben nyilatkoznak arról is, hogy az általuk megszerzett AK mennyiség arányában a TV. 25.§-ában előírt kárpótlási jeggyel nem fedezhető költség rájuk eső forint összegét a gazdálkodó szervezet javára tartozásként elismerik, s tudomásul veszik, hogy tulajdonjoguk ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének a tartozás megfizetése a feltétele.
Tv. 25.§ (1) A kárpótlásra jogosult az általa megvásárolt termőföld AK értékben ki nem fejezett értéknövekedésének állami támogatással csökkentett összegű megtérítésére köteles a földet az árverésen eladó részére.
Vhr. 46.§ (1) A termőföld hasznosítását és védelmét szolgáló, s a termőföld értékét növelő meliorációs, öntözési és útépítési  beruházások esetében a beruházási költségnek az állami támogatással és az amortizálódott hányaddal csökkentett értékét kell a földet kiadó részére megtéríteni. A gazdálkodó szervezet által elvégzett számítás helyességét a kárrendezési hivatal ellenőrzi.
(2) A vételi jog gyakorlásával tulajdonba kerülő termőföld új tulajdonosa a földet átadó gazdálkodó szervezet részére köteles megtéríteni az új gazdasági évet előkészítő szükséges, fő gazdasági munkának (szántás, talajerővisszapótlás), a zöldleltári értékeknek (pl. három évnél nem idősebb takarmányvetés) a gazdálkodó szervezet táblatörzskönyve alapján számított ellenértékét. A térítés mértékében és módjában az új tulajdonos és a gazdálkodó szervezet állapodik meg...
Vhr. 50.§ (1) A föld fekvése szerint illetékes körzeti földhivatal a vételi jog alapján szerzett termőföld tulajdonjogát, továbbá az állam javára a jelzálogot és az elidegenítési tilalmat (Tv. 24.§ (3) bek.) az árverési jegyzőkönyv alapján - a tábla felosztásáról készült vázrajz és területkimutatás beérkezését követően - jegyzi be az ingatlan-nyilvántartásba.
(2) Ha a jogosult a 37.§-ban foglaltak alapján tartozás elismerő nyilatkozatot tett, a tulajdonjoga ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének a feltétele annak igazolása is, hogy a 46.§ (1) bekezdése alapján számított tartozását megfizette, vagy a gazdálkodó szervezettel részletfizetésben állapodott meg.
Vhr. 52.§  (1) A vételi jog gyakorlásával tulajdonba kerülő földet az annak fekvése szerint illetékes körzeti földhivatal adja birtokba.
(2) A birtokba adás feltétele, hogy a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésének feltételei fennállnak (37.§ és 50.§ (2) bek.) és a gazdálkodó szervezet nyilatkozott arról, hogy a termőföldön lévő terményt betakarította. Ilyen nyilatkozat hiányában is legkésőbb annak az évnek december 31. napjáig birtokba kell adni azt a termőföldet, amely évben a gazdálkodó szervezet a földön lévő terményt betakarította vagy betakaríthatta volna...
(4) Ha a birtokbaadást a feltételeinek teljesülésétől számított 60 napon belül a földhivatal elvégezni nem tudja, a termőföldet az illetékes földrendező bizottság az árverési jegyzőkönyv és térképvázlat alapján - erre irányuló kérelemre ideiglenes jelleggel - a jogosult használatába adja (előzetes használat). Ha az érintett földrészleten többen szereztek tulajdonjogot, a földrendező bizottság az eljárásáról azokat a tulajdonosokat is értesíti, akik az előzetes használatot nem kérték.
(5) Az előzetes használatba adott termőföld területnagysága és határvonala a végleges kitűzés és birtokbaadás során módosulhat.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: „A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”

A vizsgálat megállapításai

A panaszos meliorációs költséget a Tv. 15.§-a és a Vhr. 46.§-a alapján köteles megfizetni. A kárrendezési hivatal ellenőrzi a számítás helyességét. A Vhr. 52.§-a értelmében a birtokba adás egyik feltétele a költség megtérítése, ezért a szövetkezet helyesen tájékoztatta a panaszost 1993. június 8-i levelében. A panasz ezen része nem megalapozott.
A Vhr. 52.§-a értelmében a földet a földhivatal adja birtokba. A törvény nem határozza meg, hogy mennyi idő alatt kell a földhivatalnak a föld birtokba adását elvégezni.
Mivel nyilvánvaló volt, hogy a kárpótlási földek birtokba adása jelentősen megnöveli a földhivatalok terheit, a Vhr. 52.§-a lehetőséget teremtett arra, hogy a vevő előzetes használatába kerülhessen a kárpótlási jegyekkel árverésen megvett ingatlan. A panaszosnak 1994. márciusától lehetősége volt arra, hogy az 1993-ban árverezett területek használatba adását kérje a földrendező bizottságoktól. Ezt panaszos elmulasztotta. 
Tévesen gondolta a panaszos, hogy tulajdonával csak az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzés után rendelkezhet.
Az árverési jegyzőkönyv aláírása valóban csak vételi jogot biztosít, a tulajdonjog azonban nem az ingatlan-nyilvántartási bejegyzéssel, hanem a bejegyzés Tv. 37.§-ában és a Vhr. 50.§ (2) bekezdésében rögzített feltételeinek megvalósulásával tekinthető megszerzettnek.
Ezeket a feltételeket panaszos teljesítette, ezért a földdel, mint ingatlan-nyilvántartáson kívüli tulajdonnal szabadon rendelkezhet, a Tv. 23.§-ában írt korlátozásokkal. A Tv. 23.§-a végrendelkezési jogát nem érinti, a föld örökölhető ingatlan-nyilvántartási bejegyzés hiányában is.
Az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés hiánya jogbizonytalanságot okoz, bejegyzés hiányában a tulajdonjogot egyéb módon kell bizonyítani. Mindez sérti az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét.

A vizsgálat alatt a földhivatal bejegyezte panaszos tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba. Ezzel az alkotmányos jogsérelmet orvosolta, ajánlás megtétele szükségtelenné vált.

Budapest, 1997. február 7.

Dr. Polt Péter