OBH 1596/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Eljárás megindulása:
Panaszos sérelmezte, hogy magántulajdonú erdejét egyedül nem, csak erdőbirtokossági formában művelheti. Vágási engedélyt nem kap, míg valamely társulásba be nem lép.

Vizsgálatomat az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz való jog érintettsége miatt indítottam.

Alkalmazandó jogszabályok:
1994. évi XLIX. törvény az erdőbirtokossági társulatról
2. § (1) A társulat az erdő művelési ágban nyilvántartott egy vagy több földrészlet tulajdonosai (a továbbiakban: tulajdonos) által az erdőgazdálkodási tevékenységgel összefüggő, valamint az ahhoz kapcsolódó feladatok ellátására létrehozott gazdálkodó szervezet. A társulat jogi személy.
(2) A társulat és a tagok e törvényben nem szabályozott vagyoni viszonyaira a Polgári Törvénykönyv rendelkezéseit kell alkalmazni.

1996. évi LIV. törvény az erdőről és az erdő védelméről
3.§  (4) Az erdőgazdálkodási tevékenység szakszerűségének biztosítása érdekében az állam támogatja az erdőtulajdonosok társult erdőgazdálkodási tevékenységét.
13. § (1) E törvény alkalmazásában erdőgazdálkodó: az erdő tulajdonosa vagy az erdőgazdálkodási tevékenységet folytató jogszerű használó (a továbbiakban: erdőgazdálkodó).....
 (4) Amennyiben a természetben összefüggő erdőterületnek több tulajdonosa van, a tulajdonosok
a) a miniszter által rendeletben meghatározott feltételek megléte esetén, az erdészeti hatóság határozata alapján kötelesek azon társult erdőgazdálkodási tevékenységet folytatni, és e feladatok ellátására erdőgazdálkodót megbízni,
b) az erdő védelmével, valamint fenntartásával kapcsolatos kötelezettségek teljesítéséért – erdőgazdálkodó hiányában – egyetemleges felelősséggel tartoznak.

14. § (1) Az erdőgazdálkodó az erdőgazdálkodási tevékenysége keretében jogosult, illetve köteles gondoskodni
a) az üzemterv, valamint az éves erdőgazdálkodási terv elkészítéséről;
b) az állammal szembeni pénzügyi kötelezettségek elszámolásának elkészítéséről, a befizetés teljesítéséről;
c) az erdőgazdálkodót jogszabály szerint megillető állami támogatás igényléséről, felhasználásáról, valamint a juttatott támogatás elszámolásáról;
d) jogszabály, illetőleg megállapodás eltérő rendelkezésének hiányában az erdőgazdálkodási tevékenységgel összefüggő hatósági, illetve bírósági eljárásban az erdőterület tulajdonosának képviseletéről;
e) az e törvényben, valamint az erdészeti hatóság határozatában foglaltak szakszerű végrehajtásáról;
f) az erdő védelméről, az egyes erdőgazdálkodási munkák elvégzéséről, valamint az erdő őrzéséről;
g) az erdő közcélú funkcióinak biztosítását szolgáló tevékenység teljesítéséről, a miniszter által rendeletben meghatározott feltételek szerint.

74. § (1) Az erdőterületet két vagy több földrészletre az erdészeti hatóság előzetes szakhatósági hozzájárulásával csak abban az esetben lehet megosztani, ha az a tartamos (fenntartható) erdőgazdálkodást nem veszélyezteti.
 (3) Az erdőterület megosztása során ezerötszáz négyzetméternél kisebb földrészletek nem alakíthatók ki.
75. § Amennyiben az erdőterület megosztása az erdőtag határát is érinti, az erdészeti hatóság a módosított üzemterv jóváhagyásának feltételeként előírhatja az egyes erdőtagok határa mentén út, nyiladék, árok stb. létesítését, továbbá azt, hogy megfelelő módon biztosítani lehessen az erdészeti termékek szállítását.

93. § (1) Az e törvény szerint indult hatósági eljárás során az államigazgatási eljárás általános szabályait az e törvényben foglalt kiegészítésekkel kell alkalmazni.

106. § (1) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy a törvény végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályokat, így különösen
16. a kötelezően előírt társult erdőgazdálkodási tevékenység szakmai követelményeit
rendeletben határozza meg.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

Egyéb:
35/1994. (VI. 24.) AB határozat
2. alapjognak nem minősülő egyéb jogra vonatkozó, személyek közötti hátrányos megkülönböztetés vagy más korlátozás alkotmányellenessége akkor állapítható meg, ha a sérelem összefüggésben áll valamely alapjoggal, végső soron az emberi méltóság általános személyiségi jogával és a megkülönböztetésnek, illetve korlátozásnak nincs tárgyilagos mérlegelés szerint ésszerű indoka, vagyis önkényes.

3. A tulajdon alapjogi védelmének sajátosságai miatt az állami beavatkozás alkotmányossága megítélésének súlypontja, az alkotmánybírósági értékelés voltaképpeni tere a cél és eszköz, a közérdek és a tulajdonkorlátozás arányosságának megítélése lett. A 

Alkotmány 2. § -a
13.§, 9. §

A vizsgálat megállapításai:

Vizsgáltam, hogy az erdészeti hivatal eljárásával szemben a kérelmező jogorvoslat élhet-e.
Megállapítottam, hogy az erdészeti hivatal hatósági eljárása során az 1996. évi LIV. törvény  93. §-a értelmében, az 1957. évi IV. törvény eljárási szabályainak alkalmazásával jár el. Az erdészeti hivatal határozatában utal a jogorvoslat lehetőségére, mellyel a panaszos élt is. Fakivágással kapcsolatban közigazgatási per indult, ezért az 1993. évi LIX. törvény 29. §-a értelmében az erdészeti hivatal határozatával kapcsolatban vizsgálatot nem folytattam,

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy önállóan nem művelheti erdejét. Kifogásolta, hogy a vágási engedély megadásához..az erdészeti hivatal valamely társulati formába belépését kívánta.

Panaszos kérelmére vizsgáltam, hogy Alkotmányban rögzített alapelveket sérti-e az a korlátozás, hogy jogszabály előírhatja az erdő művelésénél társult forma létrehozását.

A tulajdon mint sajátos alapjog korlátozásánál az állami beavatkozás alkotmányosságának megítélésénél a közérdek és a tulajdonhoz való jog korlátozásának arányosságának vizsgálata szükséges. Az állam a köz érdekében földtulajdonosok rendelkezési jogát valóban  csak olyan kis mértékben korlátozza-e, amely az alkotmányos célhoz képest nem aránytalan.

Az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtette, hogy a földtulajdonnak más tulajdoni tárgyaktól eltérő jogi kezelése adott vonatkozásban indokolt [16/1991. (IV. 20.) AB határozat, ABH 1991, 62; 64/1993. (XII. 22.) AB határozat, ABH 1993., 381.].
A törvényben meghatározott jogok érvényesülése, kötelezettségek teljesítése érdekében a törvény olyan erőgazdálkodóval számol, aki törvényben meghatározott feladatok végzésére alkalmas, a trövény 14. §-ában biztosított jogaival élni tud, kötelezettségeit teljesíti. 
Az erdő olyan speciális földtulajdoni forma amelyre ez  fokozottan érvényes. Az erdőnél lassabb a tőke megtérülési ideje, hosszú a termelési ciklus, mindez szükségessé teszi, hogy a szakszerű gazdálkodás biztosítása érdekében szükség esetén kötelezővé tegyék a társult formát. 

Megállapítottam, hogy sem az 1996 december 31-ig hatályban volt  1961. évi VII. törvény, sem a jelenleg hatályos  1996. évi LIV. törvény nem határoz meg kizárólag egy társult formát.

Mindezek alapján nem ütközik alkotmányos alapelvekbe, hogy általában társult formában kell az erdőt megművelni
A 1996. évi LIV.  törvény  13. § (4) bekezdése szerint a miniszter külön rendeletben határozza meg azon feltételeket, amelyek meglétekor szükséges több tulajdonosnak társult formában gazdálkodni.
Emellett az 1996. évi LIV. törvény 106. §-ában felhatalmazza a miniszter a törvény végrehajtása érdekében  további  részletkérdéseket szintén rendeletben szabályozzon.
Észleltem, hogy e végrehajtási rendeletek közül   van  meg

A törvényben foglaltak végrehajtását nehezíti, sok esetben akadályozza, a végrehajtási rendelet hiánya. Mindez jogbizonytalanságot okoz, mely az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét sérti.

Ajánlás:

Felkérem a Földművelésügyi Miniszter tegye meg a szükséges intézkedéseket a feladatkörébe tartozó miniszteri rendeletek haladéktalan megalkotása érdekében.

Budapest, 1997. szeptember 25.

Dr. Polt Péter