OBH 1564/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos a személyes meghallgatás során előadott panaszában elmondta, hogy hétvégi házába két ízben is betörtek és onnan különböző tárgyakat tulajdonítottak el. Megítélése szerint a feljelentése alapján indult nyomozásban a rendőrség nem végezte el a szükséges nyomozási cselekményeket.   

A panasz alapján alkotmányos visszásság gyanúja merült fel, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

1. 1993. 09.07-én  ismeretlen tettes behatolt panaszos Nagykovácsiban lévő hétvégi házába és onnan használati tárgyakat tulajdonított el.
Panaszos a Budaörsi Rendőrkapitányságon tett feljelentést, miután azonban az elkövető kiléte nem volt megállapítható a Budaörsi Rendőrkapitányság megszüntette a nyomozást. Panaszos a megszüntető határozat ellen panasszal élt. A Budakörnyéki Ügyészség a panaszt elutasította. Ezt követően panaszos a Pest Megyei Ügyészségtől kérte az ügyészi határozat felülvizsgálatát, melynek során megállapítást nyert, hogy a nyomozás hiányos volt, a rendőrség nem tette meg a szükséges intézkedéseket: a nyomok rögzítését, a tanúkutatást, az ellopott tárgyak kutatását elmulasztotta. Ennek ellenére a Pest Megyei Főügyészség nem tartotta indokoltnak az eljárás ismételt lefolytatását. Indokolása szerint a nyomozati cselekmények utólag már pótolhatatlanok. 
Panaszos a főügyészség határozata ellen a Legfőbb Ügyészség Nyomozás Felügyeleti Főosztályához fordult. A Legfőbb Ügyészség állásfoglalása megegyezett a Főügyészségével.

1995. 08.13-án ismeretlen tettes ismételten behatolt panaszos hétvégi házába és onnan
különböző tárgyakat tulajdonított el 117. 000. Ft értékben. A nyomozást az elkövető kilétének megállapíthatatlansága miatt ismét megszüntették. A Budaörsi Ügyészség a nyomozás megszüntetése miatt benyújtott panasz alapján pótnyomozást rendelt el. A rendőrség a pótnyomozást is megszüntette. A pótnyomozás megszüntetése ellen benyújtott panaszt a Budakörnyéki Ügyészség elutasította. A Pest Megyei Főügyészség felülvizsgálta a Budakörnyéki Ügyészség határozatát és helyben hagyta azt. Panaszos ismét a Legfőbb Ügyészség Nyomozás Felügyeleti Főosztályához fordult. 

2. Panaszos Szőkedencsen lévő hétvégi házába is  behatoltak és onnan is eltulajdonítottak vagyontárgyakat. Ebben az ügyben bírósági ítélet született, panaszos polgári jogi igényét azonban nem bírálták el. Panaszos ezt sérelmezve fordult Hivatalunkhoz.

Alkalmazott jogszabályok:

1. A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. tv. (Be.)16. § szerint a nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése. Nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.
A büntető eljárás feljelentés, bejelentés vagy a nyomozó hatóság észlelése alapján indulhat meg. A büntető eljárás megindulásával egyidejűleg intézkedni kell a bűncselekmény elkövetésének vagy folytatásának megakadályozásáról.

Az ügyészségnek a nyomozás felett törvényességi felügyeleti joga van. Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
a) a nyomozó hatóságot nyomozási cselekményre és a nyomozásnak az általa megjelölt határidőn belüli befejezésére utasíthatja;
b) a nyomozás irataiba betekinthet és azokat magához kérheti;
c) a nyomozási cselekményeknél jelen lehet;
d) a nyomozó hatóság határozatát megváltoztathatja vagy hatályon kívül helyezheti;
e) a nyomozást megszüntetheti; és a nyomozó hatóságot a nyomozás megszüntetésére utasíthatja;
f) a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.

A fenti törvény 131. §- a úgy rendelkezik, hogy a nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést. A nyomozást az elrendelésétől számított két hónapon belül be kell fejezni. Ha az ügy bonyolultsága vagy elháríthatatlan akadály indokolja, a nyomozás határidejét a helyi ügyészség vezetője két hónappal, a megyei főügyész további két hónappal meghosszabbíthatja; hat hónapon túl a legfőbb ügyész jogosult a nyomozás határidejének meghosszabbítására. Ha az ügyész nyomoz, a nyomozás határidejét az ügyészség vezetője két hónappal, a felettes ügyész további két hónappal hosszabbíthatja meg.

A Be. 139. § szerint a nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
d) a cselekményt már jogerősen elbírálták.
A nyomozás megszüntetése nem akadálya annak, hogy a hatóság ugyanabban az ügyben utóbb az eljárást folytassa.

A Be.148. §-a az eljárás során hozott határozatokkal, intézkedésekkel, mulasztásokkal szemben panaszjogot biztosít.
Abban az esetben, ha a nyomozás során a nyomozó hatóság a tényállást nem kellően derítette fel, vagy ha olyan eljárási szabálysértés történt, amely az ügy elintézését lényegesen befolyásolja - így különösen, ha a gyanúsított vagy a védő törvényes jogait nem gyakorolhatta- , az ügyész pótnyomozást rendelhet el.

A Be. 215. §-a a polgári jogi igény elbírálásáról azt mondja, hogy a polgári jogi igényt ítéletben, az ügydöntő végzésben lehetőleg érdemben kell elbírálni. Ha ez az eljárás befejezését jelentékenyen késleltetné, a bíróság az ügydöntő határozatában a polgári jogi igény érvényesítését egyéb törvényes útra utasíthatja.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. §-a értelmében az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, annak során hozott határozata következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőségeket kimerítette, illetve ilyen lehetőség nincs számára biztosítva. A fenti törvény 29. § f/ pontja kimondja, hogy az országgyűlési biztos bírósági eljárást, határozatot nem vizsgálhat felül.

A vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jogok:

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. §-a kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. A jogállamiság elve magában foglalja a jogbiztonságot, amely megköveteli, hogy a jogszabályok világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak, előreláthatóak legyenek, és a hatóságok, állami szervek tevékenysége alapján az állampolgárok törvényekbe, bírósági, hatósági határozatok végrehajthatóságába vetett bizalma megszilárduljon.

1. A megállapított tényállás második pontjában leírt esetben bírósági ítélet született. Az országgyűlési biztos bíróság eljárásával, határozatával kapcsolatban hatáskörrel nem rendelkezik. Büntetőeljárásban a polgári jogi igény elbírálását a  sértettnek a tanácsülés berekesztéséig kell kérnie. A bíróság a kérelem ellenére is dönthet úgy, hogy a polgári jogi igényt a büntetőperben nem bírálja el, ha megítélése szerint ez az eljárás befejezését jelentősen késleltetné, vagy ha az ügyész ezt kifejezetten kéri. Ebben az esetben a kár megtérítése iránt polgári bíróság előtt kell pert indítani.

2. A megállapított tényállás első pontjában leírt esetben a Legfőbb Ügyészség nyomozás során elkövetett szabálysértéseket állapított meg: nem került sor a tényállás tisztázásához szükséges nyomozási cselekmények elvégzésére, a rendőrség az ügyben érdemi nyomozást nem folytatott, a szerológus szakértő véleményének bevárása nélkül szüntette meg az eljárást, panaszos tanúkihallgatása során előterjesztett kizárási kérelem elbírálása iránt nem intézkedett.  A szabálysértések orvoslása érdekében a Legfőbb Ügyészség intézkedésre, pótnyomozás lefolytatására hívta fel a Budaörsi Rendőrkapitányságot. A pótnyomozás Legfőbb Ügyészség általi elrendelését követően a rendőrségi segédhivatal mulasztása miatt az iratok több mint egy hónap késedelemmel jutottak el az ügy új előadójához. A mulasztás miatt a Budaörsi Rendőrkapitányság vezetője a segédhivatal dolgozóját figyelmeztetésben részesítette. A nyomozás során mulasztást elkövető vizsgáló ellen azonban - tekintettel arra, hogy időközben a Budaörsi Rendőrkapitányság állományából saját kérelmére leszerelt - fegyelmi eljárás nem indult. 
A nyomozóhatóság által elkövetett szabálysértések a jogállamiság elvének megsértésével alkotmányos visszásságot idéztek elő.

Ajánlás:

A fentiekben megállapított alkotmányos visszásság orvoslására, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 20.§ (1) bekezdése alapján a Pest Megyei Rendőrfőkapitánynak a következő ajánlást teszem:

Tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy a jövőben a nyomozás lefolytatása során a Budaörsi Rendőrkapitányságon ne forduljanak elő ilyen súlyos szabálysértések. 

Budapest, 1997. december 1.	

Gönczöl Katalin