OBH 1455/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

A vizsgálat megindulása:

A panaszos beadványában és Hivatalunk panaszirodáján szóban is előadottak alapján sérelmezi, hogy a helyi Dózsa Lakásfenntartó Szövetkezet ellen, hűtlen kezelés miatt tett feljelentésére a rendőrkapitányság a 2168/1995. bü. szám alatt indított eljárásában a nyomozást megtagadta. A megtagadó határozat ellen benyújtott panaszát a városi ügyészség a B.1313/1995 számú határozatával elutasította. Megismételt panaszára a megyei ügyészség az NF 382/1995 számú határozatával a nyomozás elrendelésére utasította a városi ügyészséget. Az így elrendelt nyomozást bűncselekmény hiányában megszüntették. A panaszos nem tud belenyugodni a rendőrségi és ügyészségi eljárás eredményébe. Megítélése szerint a hatóságok, késedelmesen és felületesen jártak el a nyomozás során, vitatja a könyvszakértői vélemény hitelességét és hivatkozik a meghallgatott tanú elfogultságára is. Kéri az eljárások felülvizsgálatát.

Érintett alkotmányos jog:

- a jogállamisághoz és jogbiztonsághoz fűződő jog [Alj. 2. § (1) bek.]

Alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek, során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény:

16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
(2) Nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.
18. § (1) Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
f) a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.
60. § (1) A bizonyítékok felderítése, összegyűjtése és biztosítása során a törvény rendelkezései szerint kell eljárni. Jogszabály előírhatja a bizonyítási cselekmények elvégzésének, így különösen a bizonyítási eszközök rögzítésének és megvizsgálásának meghatározott módját.
(2) Erőszakkal, fenyegetéssel vagy más hasonló módon senkit sem szabad vallomásra kényszeríteni.
62. § (1) Tanúként az hallgatható ki, akinek a bizonyítandó tényről tudomása van.
(2) A tanúként megidézett személy köteles kihallgatása végett megjelenni és - ha a törvény kivételt nem tesz - vallomást tenni. A tanúnak igénye van - külön jogszabályban megállapított mértékben - a megjelenésével felmerült költségek megtérítésére. Erre a tanút kihallgatásának befejezésekor figyelmeztetni keli.
63. § (1) A kihallgatás kezdetén a tanútól meg kell kérdezni a nevét, születési helyét, anyja a. nevét, lakóhelyét, foglalkozását, személyi számát, továbbá azt, hogy az ügyben érdekelt vagy elfogult-e. Ezekre a kérdésekre a tanú akkor is köteles válaszolni, ha egyébként a vallomástételt megtagadhatja.
(3) A tanú vallomását első személyben és a szükséges részletességgel kell jegyzőkönyvbe foglalni. Emellett a tanú a vallomását saját kezűleg is leírhatja; a leírt vallomást az iratokhoz kell csatolni.
68. § (1) Ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértőt kell igénybe venni.
(2) Szakértő igénybevétele kötelező, ha az eldöntendő kérdés tárgya
(4) A szakértő kirendeléséről szóló határozatnak meg kell jelölnie a vizsgálat tárgyát, és tartalmaznia kell azokat a kérdéseket, amelyekre a szakértőnek választ kell adnia.
70. § (1) A hatóság külön jogszabályban feljogosított intézményi, kijelölt igazságügyi szakértőt, ha pedig ez nem lehetséges, kellő szakértelemmel rendelkező személyt vagy intézményt (eseti szakértő) rendelhet ki szakértőként.
72. § (1) A szakértő köteles az ügyben közreműködni és szakvéleményt adni.
(3) A szakértő köteles és jogosult mindazokat az adatokat megismerni, amelyek feladatának teljesítéséhez szükségesek. Az ügy iratait megtekintheti, az eljárási cselekményeknél jelen lehet, a terhelthez, a tanúhoz és a többi szakértőhöz kérdést intézhet. Amennyiben ez feladatának teljesítéséhez szükséges, további adatok, iratok és felvilágosítások közlését, tárgyak rendelkezésre bocsátását kérheti, és bizonyítás felvételét indítványozhatja.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
b) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
c) a feljelentett cselekményt már jogerősen elbírálták.
130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
139. § ( 1 ) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
(2) A nyomozást megszüntető határozatot közölni kell a sértettel, a feljelentővel és azzal, aki magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(2) Nincs helye panasznak a feljelentés kiegészítése során végzett eljárási cselekmények, a nyomozás elrendelése, a vádemelés, továbbá a bizonyítás körébe tartozó nyomozási cselekmények elrendelése és sorrendje miatt.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.

Megállapított tényállás:

A panaszos a Dózsa Lakásfenntartó Szövetkezet vezetői ellen több feljelentést tett. A rendőrkapitányság az 1994 szeptember 28.-án a 2168/1994. bü. szám alatt indított ügyben a nyomozást bűncselekmény hiányában megtagadta. A határozat ellen benyújtott panaszt a városi ügyészség mint a alaptalant elutasította, majd az ismételten előterjesztettnek a megyei ügyészség helyt adott és nyomozás elrendelésére adott utasítást. Az eljárásba bevont igazságügyi könyvszakértői vélemény, illetve a beszerzett bizonyítékok alapján a nyomozást bizonyítékok hiányában megszüntették. ,

Az 1995. december 4-diki feljelentés részben már a jogerősen elbírált cselekményeket ismételte meg. A nyomozó hatóság 1996 január 8.-án bűncselekmény alapos gyanújának hiánya miatt a nyomozást megtagadta. A határozat ellen benyújtott panaszt a városi ügyészség az 1996 február 5.-én hozott B.1313/199~/3/I. számú határozatával elutasította, egyben a megtagadó határozat - részben hiányos - jogi indokolását helyesbítette.
A panaszos időközben polgári perben állt a szövetkezettel a közös költségek megfizetésének elmulasztása miatt. A bíróság ez év januárjában az elmaradt költségek, annak kamatai és a perköltség megfizetésére kötelezte.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos beadványaiban, az eljárások során hozott határozatokban foglaltak és az ügy felülvizsgálata alapján kapott tájékoztatól alapján az alábbiak állapíthatók meg: 

A panaszos feljelentése és panaszai alapján lefolytatott eljárások a jogszabályoknak megfelelőek, az eljáró hatóságok határozatai érdemben helyesek és megalapozottak voltak. A második feljelentést késedelmesen intéző nyomozó ellen az ügyész fegyelmi eljárást kezdeményezett, és helyesen pótolta, illetve kiegészítette a megtagadó határozat részben hiányos indokolását.
Az ismételten előterjesztett beadványaiban a panaszos érdembeni új tényt, vagy adatot nem közöl, sőt olyan általánosító megállapításokat tesz, melyek ellentétesek az ügy irataival, a szakértői véleménnyel és a tanúk vallomásával. Más adatokkal meg nem erősített vélelme szerint a közös költség összege magas és ebből von le olyan következtetést, hogy az így befizetett pénz egy részére a lakásszövetkezet tagjai bűncselekményt követnek el.

A fentiek alapján nem állapítható meg az ügyben érintett hatóságok eljárásaiban és hozott határozataiban olyan jogsértés vagy mulasztás, amely alkotmányos visszásságot eredményezne. Alkotmányos visszásság hiányában vizsgálatomat lezárom, annak eredményéről a panaszost és az érintet hatóságokat jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 1997. szeptember 15.

Dr. Polt Péter