OBH 370/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Kántor Ferenc 

Az eljárás megindítása:

Sz. T. budapesti lakos, panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Beadványában sérelmezte, hogy ügyében (13-156806-0104131/1992.) hozott határozat bírósági felülvizsgálata céljából 1994. szeptember 29-én benyújtott keresetét a Kárpótlási Hivatal csak késlekedve továbbította a bírósághoz, miáltal ügyének elbírálása indokolatlanul elhúzódik, s kárpótlási jegyeiért már nem tud földet vásárolni, mert a frekventált területeken a földárverezések befejeződtek. 
Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, vizsgálatot rendeltem el. Felkértem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal (OKKH) elnökét az ügy kivizsgálására és ennek eredményéről az Országgyűlési Biztos Hivatalának tájékoztatására.

Megállapított tényállás:

Panaszos - kérelmének részben helyt adó - határozat ellen keresetet terjesztett elő a Pest megyei Kárrendezési Hivatalnál, 1994. szeptember 29-én. A Hivatal a keresetet 1994 októberében továbbította az OKKH-hoz. Az OKKH a keresetet az ellenkérelemmel együtt 1995. június 23-án továbbította a bírósághoz. A bíróság az ügyben 1996. március 8-ára tűzte ki a tárgyalást. Az újabb tárgyalási határnap 1996. december 20-a. Az OKKH elnökének tájékoztatása szerint panaszos a termőföld elvételével kapcsolatos sérelmét sem az első, sem a másodfokú eljárás során okiratokkal bizonyítani nem tudta, ezért részére a hivatal kiegészítő határozatot nem hozhatott.
Arra vonatkozóan adat nem merült fel, hogy panaszos kárpótlás iránti kérelmének soron kívüli, de legkésőbb 60 napon belüli elbírálását megalapozó kérelmet terjesztett volna elő az 1992. évi IL. törvény alapján.

Jogszabályi háttér:

1949. évi XX. törvény

"57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti."

1957. évi IV. törvény

"72. § (1) Az ügyfél, illetőleg a törvényes érdekeiben sérelmet szenvedett fél jogszabálysértésre hivatkozva – ha törvény ettől eltérően nem rendelkezik –, az államigazgatási ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát a határozat közlésétől számított harminc napon belül keresettel kérheti a bíróságtól."

1952. évi III. törvény

"330. § (1)  A keresetlevelet az első fokú közigazgatási határozatot hozó szervnél vagy az illetékes bíróságnál a felülvizsgálni kért határozat közlésétől számított harminc napon belül kell benyújtani. Az első fokú közigazgatási szerv a keresetlevelet – az ügy irataival együtt – nyolc napon belül köteles a bírósághoz továbbítani."

"331. § Az a közigazgatási szerv, amelyik a felülvizsgálni kért határozatot hozta, köteles a keresetre írásban nyilatkozni; mégpedig ha a keresetlevelet a fél nála nyújtotta be, az iratoknak a bírósághoz való továbbításával egyidejűleg, egyébként pedig a keresetlevél kézhezvételétől számított nyolc napon belül."

1992. évi IL. törvény

"Az Országgyűlés abból a célból, hogy a tulajdonviszonyok rendezése érdekében az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló, valamint az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló törvények alapján a jogosultak termőföldhöz jutását – a mezőgazdasági termelés folyamatosságához fűződő érdekekre figyelemmel – mielőbb lehetővé tegye, a következő törvényt alkotja:

1. § (1) Ha a kárpótlásra jogosult az őt megillető kárpótlási jegyért termőföldet kíván szerezni és ezt az igényét

a) a tulajdonviszonyok rendezése érdekében az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény (a továbbiakban: Kpt. I.) alapján kárpótlásra jogosult 1992. augusztus 15-ig;

b) a tulajdonviszonyok rendezése érdekében az állam által az állampolgárok tulajdonában 1939. május 1-jétől 1949. június 8-ig terjedő időben alkotott jogszabályok alkalmazásával igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1992. évi XXIV. törvény (a továbbiakban: Kpt. II.) alapján kárpótlásra jogosult 1992. október 5-ig;

c) az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Kpt. III.) alapján kárpótlásra jogosult 1992. október 30-ig

bejelenti a megszerezni kívánt föld fekvése szerint illetékes helyi önkormányzat polgármesteri hivatalában az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal által rendszeresített formanyomtatványon, az illetékes megyei (fővárosi) kárrendezési hivatal (a továbbiakban: hivatal) a kárpótlás iránti kérelmet soron kívül, de legkésőbb a kérelem benyújtásától számított 60 napon belül elbírálja. Az a jogosult tehet bejelentést, aki a megszerezni kívánt termőföld árverésén a Kpt. I. 21. §-ának (1) bekezdése szerint részt vehet.

(2) Az (1) bekezdés szerinti bejelentésnek a következő adatokat kell tartalmaznia:

a) a hivatal megjelölését, ahova a jogosult a kárpótlás iránti kérelmét benyújtotta;
b) a kárpótlás iránti kérelem benyújtásához rendszeresített boríték sorszámát;
c) a megszerezni kívánt termőföld művelési áganként meghatározott aranykorona (AK) értékét, valamint a termőföldvásárlásra felhasználni kívánt kárpótlási jegy (utalvány) értékét;
d) a megszerezni kívánt termőföld fekvése szerinti település megjelölését, a termőföld jelenlegi tulajdonosát (használóját, kezelőjét), tervezett hasznosításának módját;
e) a kárpótlásra jogosult személyi adatait (név, leánykori név, névváltozást megelőző név, születési hely, idő, anyja neve) és lakcímét.

(3) A hivatal a bejelentés alapján akkor bírálja el az (1) bekezdésben meghatározott határidőben a kárpótlás iránti kérelmet, ha a jogosult az őt megillető összes vagy legalább 100 000 forint értékű kárpótlási jegyért termőföldet kíván vásárolni, és a kérelem elbírálásához szükséges adatok rendelkezésre állnak.

2. § A jogosult nem tarthat igényt soron kívüli elbírálásra, ha a kérelem vagy a bejelentés benyújtására nem az 1. §-ban foglaltaknak megfelelően kerül sor."

A vizsgálat megállapításai:

Az OKKH elnökének tájékoztatása szerint a kereset, illetve az erre való írásbeli nyilatkozatok a bírósághoz késve történő továbbításának az oka  az a több száz fős létszámleépítés, melyet mind az OKKH, mind annak illetékes főosztálya, mind az eljáró megyei hivatal elszenvedett az ügyintézés időszakában. 
Az idézett törvényhely szerinti 8 napos ügyintézési határidőt az eljáró hivatal több mint 8 hónappal túllépte, ezáltal alkotmányos visszásságot idézett elő. 
Mulasztásával sértette az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jogosultság elvét.

Panaszos beadványában - kárpótlás iránti igénye soron kívüli elbírálására jogosító kérelem előterjesztéséről nem tesz említést, mely azt a kifogását megalapozta volna, hogy kérelmét későn bírálta el a Hivatal. 

Ajánlás: 

Felkérem az OKKH elnökét, hogy a panaszolt ügyhöz hasonló ügyekben az alkotmányos visszásság kialakulásának elkerülése érdekében tegye meg a szükséges, konkrét intézkedéseket.
Kérem továbbá, hogy a panaszolt ügyben a fegyelmi felelősségrevonás indokoltságát és a lehetőségét állapítsa meg és döntéséről 30 napon belül hivatalomat értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1996. december 2.

Gönczöl Katalin