OBH 1296/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

V. L. és társai budapesti lakosok panasszal fordultak az Országgyűlési Biztos Hivatalához társtulajdonosok, B. D. engedély nélküli építkezése ügyében.
A panaszban sérelmezték, hogy az évek óta húzódó építésügyi eljárás során az ügyben több hatóság járt el eredménytelenül. Az önkormányzati hatóságok ide-oda tologatják az ügyet, ugyanis egyik hatóság sem vállal felelősséget és nem intézkedik a kötelezettségei szerint, valamint, hogy az engedély nélküli építkezések lakásaik állagát veszélyezteti, 
vagyonjogi és tulajdonjogi sérelmeket és károkat okozva.

Alkalmazott jogszabályok:

Építésügyről szóló többször módosított 1964. évi III. törvény (továbbiakban: Ét.) 26. § (1) bek. "Terület-felhasználáshoz, telekalakításhoz, építmény megépítéséhez, használatbavételéhez, felújításához, helyreállításához, átalakításához, bővítéséhez és lebontásához, továbbá gép felállításához (a továbbiakban együtt: építési munka) - a törvényben, az építésügyi szabályzatban és más jogszabályokban meghatározott esetekben - az építésügyi hatóság engedélye szükséges."
Ét. 28. § (2) bek. "Közös tulajdonban álló ingatlanon az építési jogosultság a tulajdonostársat csak akkor illeti meg, ha a tervezett építési munkák elvégzéséhez valamennyi tulajdonostárs, hozzájárult...

Ét. 38. § (1) bek. "Ha az építményt (építményrészt) építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon építették meg, az építésügyi hatóság - kizárólag a műemlékek kivételével - az építményre (építményrészre) - kérelemre - fennmaradási engedélyt csak akkor adhat, ha az elvégzett építési munkára az építési engedély utólagos megadásának feltételei - a külön jogszabályban meghatározottak szerint - fennállnak vagy megteremthetők, illetve az építmény (építményrész) átalakítása szabályossá tehető. Az építésügyi hatóság az építtetőt - kérelem hiányában - a fennmaradási engedély megkérésére kötelezheti, vagy az eljárást hivatalból is lefolytathatja.

Ét. 38. § /4/ bek. "Az építésügyi hatóság ( az /1/ - /3/ bekezdés alapján ) az építési engedély nélkül vagy az engedélytől eltérő módon végzett építkezés tudomására jutásától számított egy éven belül, legkésőbb azonban az építmény használatbavételétől számított 10 éven belül intézkedhet. Új eljárás lefolytatása esetén az egy éves határidő kezdetét az új eljárás lefolytatását elrendelő jogerős határozat keltétől kell számítani."

Az államigazgatási eljárásról szóló többször módosított 1957. évi IV. törvény (továbbiakban: Áe.) 15. § (1) bek. "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

Áe. 19. § (3) bek. " A köztisztviselő a közigazgatási szerv vezetőjének köteles bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok áll fenn. A kizárási okot az ügyfél is bejelentheti. A kizárás kérdésében a közigazgatási szerv vezetője határoz, és egyben kijelöli az ügy intézőjét. "
Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. törvényerejű rendelet 13. § (1) bekezdés: "Az ingatlan adataiban bekövetkezett változás átvezetéséhez a külön jogszabályban meghatározott hatósági engedély (jóváhagyás) és igazolás, az ingatlan-nyilvántartási térkép tartalmát érintő változás átvezetéséhez pedig vázrajz is szükséges."
A 27/1972 (XII. 31.) MéM rendelet a tvr. végrehajtásáról (4) bekezdés: "Az épület (pince) feltüntetésére vonatkozó vázrajzot az érdekeltnek a használatbavételi engedély kézhezvételétől számított hatvan napon belül akkor is be kell nyújtani, ha az épület (pince) létesítését a törvényerejű rendelet 12. §-ának (4) bekezdése alapján egyébként bejelenteni nem kell."

Érintett alkotmányos jogok:

Alkotmány 2. § (1) bek. A Magyar Köztársaság Független demokratikus jogállam
	     13.§(/1) bek. A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Megállapított tényállás:

B. D. engedély nélküli építkezése miatt az 1987-ben lefolytatott építésrendészeti eljárás eredményeképpen az építtető fennmaradási engedélyt kapott meghatározott munkálatokra. Építtető újabb engedély nélküli építkezésbe kezdett 1993-ban, melyről a társtulajdonosok tájékoztatták az eljárásra illetékes XII. ker. építésügyi hatóságot. A jegyző IX-561/1993. sz. azonnal végrehajtható határozatával az építkezést (tetőtéri szint, illetve terasz építése) leállította.

A kötelezettet a határozat meg nem tartása miatt a IX-561/15/1993. december 10-én kelt, majd IX-234/1994. január 26-án kelt határozatával 10-10.000,- Ft végrehajtási pénzbírsággal sújtotta. A másodfokú hatóság 1994. márciusában a 09-2759/2/1994. sz. leiratával intézkedésre hívta fel a kerületi jegyzőt, melyben felhívta arra a figyelmet, hogy az épületnél statikai problémák vannak.
1994. augusztusában a társtulajdonosok újabb engedély nélküli építkezést jeleztek a hatóság felé, mely bejelentést követően helyszíni szemlét tartott az első fokú építésügyi hatóság szeptember 28-án.
A XII. ker. Polgármesteri Hivatal kizárási kérelme alapján (az építtető a helyszíni szemlét tartó hivatali dolgozó testi épségét veszélyeztette, nyilvános helyen rágalmazta) a másodfokú hatóság az eljárásra a II. ker. Polgármesteri Hivatal jegyzőjét jelölte ki a 09-2759/4/1994. december 1-én kelt határozatával.

A II. ker. Polgármesteri Hivatal a rendelkezésre álló ÉMI szakvélemény alapján (még a XII. ker. Polgármesteri Hivatal rendelte meg), mely szerint az engedély nélkül megépített építmény nem okoz statikai problémákat, fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezte az építtetőt. B. D. a hatósági felszólításra 1996. február 14-én benyújtotta a fennmaradási engedély iránti kérelmét. Egyidejűleg kérte a hatóság kizárását, melynek a másodfokú hatóság helyt adott és kijelölte eljárásra a VIII. ker. Polgármesteri Hivatal jegyzőjét, aki a VIII-1411/2/1996. sz. határozatával az építésrendészeti eljárást megszűntette az Ét. 38. §-ára hivatkozva.

A vizsgálat megállapítása:

Az eljáró hatóságok folyamatosan túllépték az államigazgatási eljárási törvényben meghatározott 30 napos eljárás határidőt.
Az 1993-ban hozott, építkezést leállító határozatnak nem szerzett érvényt a XII. ker. Polgármesteri Hivatal, hisz a notóriusan engedély nélküli építkezővel szemben az összesen két ízben kiszabott végrehajtási pénzbírság nem lehetett kellően visszatartó erejű.
Az építésrendészeti eljárás megszűntetésével az engedély nélkül épített építmény jogi sorsa lehetetlenült el.
Az Ét. 38. § /4/ bekezdése az építésügyi hatóság intézkedési lehetősége határidejéről szól. Ez azonban nem jelentheti azt, hogy a fennmaradási engedély iránti kérelmet annak benyújtása esetén az építkezés tudomására jutásától számított egy év eltelte után ne lehetne elbírálni. Álláspontom szerint az intézkedési tilalom a bontásra, átalakításra vonatkozó kőtelezés elrendelésére vonatkozik, hisz megengedhetetlen, hogy a materiálisan megjelenő építmények, amelyeknek feltűntetése kötelező az ingatlan-nyilvántartásban, ex lex állapotba kerüljenek a jogszabály téves értelmezése miatt.

Különösen indokoltnak tartom az engedély nélkül, illetve engedélytől eltérő építkezések útján létrejött építmények jogi rendezését akkor, amikor a hatóságok mulasztása okozza az intézkedésre nyitva álló eljárási határidő átlépését.
Az Áe. 14. § /1/ bekezdése rendelkezik a kérelemre indult eljárások, míg a /2/ bekezdés a hivatalból indított, illetve lefolytatott eljárás megszűntetésének lehetőségeiről.
Jelen esetben az építésrendészeti eljárás kérelemre indult (társtulajdonosok beadványára), a fennmaradási engedély iránt kérelmet bár hatósági kötelezésre, de építtető benyújtotta, 
így álláspontom szerint az eljárás megszűntetésére nem volt lehetőség.

Ajánlások:

Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét
l.) Felügyeleti jogkörében eljárva vizsgálja felül a VIII. ker. Polgármesteri Hivatal VIII-1411/2/1996. sz. első fokú határozatát, különös tekintettel az Áe. 14. § (2) bekezdésére, és az Ét. 38. § (4) bekezdésére.

2.) Vizsgálja meg, indokolt volt-e jelen ügyben B. D. elfogultsági indítványára a II. ker. Polgármesteri Hivatal jegyzőjét az eljárásból kizárni.

3.) Intézkedjen arról, hogy az Áe. 19. §-ában felsorolt kizárási okokra hivatkozva mely esetekben fogadható el az ügyfél kizárási indítványa, illetőleg milyen esetben hivatkozhat elfogultságra az eljárásra illetékes jegyző, különös tekintettel az Ét.-ben foglalt intézkedési határidőkre.

Ajánlásomban foglaltakra tekintettel felkérem t. Hivatalvezető urat, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján 30 napon belül tájékoztasson tett intézkedéséről.

Budapest, 1996. december 27.

Gönczöl Katalin