OBH 1270/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

Az eljárás megindulása:

A panaszos 1995. január 1-jén Dombegyházán, az Árpád u. ... szám előtt, testvérével együtt súlyos sérüléssel járó közlekedési balesetet szenvedett. Beadványa szerint a helyszínelő rendőr hamis jegyzőkönyvet készített, majd ennek következtében az eljáró hatóság hibásan tárta fel az eset körülményeit és megalapozatlanul őt és két testvérét tette felelőssé a baleset bekövetkezéséért. Ellenük közIekedési szabálysértés miatt eljárás indult. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján az országgyűlési biztos általános helyettese vizsgálatot indított és a már hivatkozott törvény 18. § (3) bekezdésére hivatkozva az ügy felülvizsgálatára kérte fel a Békés megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét.

Érintett alkotmányos jog:

- A jogállamisághoz, illetve a jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. §)

Alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény:
16. § ( 1 ) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet
21. § (1) A gyalogosnak a járdán, ahol pedig járda nincs, a leállósávon, az útpadkán vagy a kerékpárúton kell közlekednie.
(2) Ha az úton sem járda, sem leállósáv, sem útpadka, sem kerékpárút nincs - vagy az a gyalogosközlekedésre, illetőleg a kerekes székkel való közlekedésre alkalmatlan -, a gyalogosok az úttesten közlekedhetnek.
(3) Ha a gyalogosok az úttesten közlekednek, az úttest szélén, egysorban
a) lakott területen lehetőleg a menetirány szerint a bal oldalon, lakott területen kívül mindig a bal oldalon, a járműforgalommal szemben,
(6) A gyalogos az úttestre akkor léphet, ha meggyőződött annak veszélytelenségéről. Az úttestre váratlanul nem léphet, köteles az úttesten késedelem nélkül átmenni és tartózkodni minden olyan magatartástól, amely a járművek vezetőit megzavarhatja vagy megtévesztheti.
A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/199. (Ill. l.) BM rendelet
18. § (1) Közlekedési baleset helyszínén a rendőr a helyszín biztosítására vonatkozó általános szabályok szerint jár el.
(2) Hatáskörébe nem tartozó ügyekben a baleseti helyszínelőt értesíti. A baleseti helyszínelő kiérkezéséig a rendőr gondoskodik az elsődleges intézkedések (elsősegélynyújtás, értesítés adás, helyszínbiztosítás, tanúkutatás, kikérdezés, kárelhárítás, a forgalom folyamatosságának biztosítása stb.) megtételéről, a kiérkezése után segíti munkáját, elvégzi a rábízott feladatokat (forgalomirányítás, helyszínfelmérés stb.).

A közúti közlekedési balesetekkel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtását az ORFK Közbiztonsági Helyettesének 7/1993. számú intézkedése szabályozza.

Megállapított tényállás:

A panaszos a beadványában megjelölt helyen és időben két testvérével együtt, gyalogosan közlekedett az úttest menetirány szerinti jobb oldalán Kevermes irányába. Kb. 04-00 órakor a Béke út ... számú ház előtt a panaszos és Attila nevű testvére hirtelen az úttestre lépett, ahol elütötte őket a velük azonos irányba közlekedő Lada típusú személygépkocsi. A baleset következtében mindketten nyolc napon túl gyógyuló súlyos sérülést szenvedtek. A helyszínre érkező mentők a sérülteket elsősegélyben részesítették, majd kórházba szállították. Az elsősegély időszakában érkezett a helyszínre a Mezőkovácsházi Rendőrkapitányság balesethelyszínelő járőre, aki a sérülteket, a balesetben érintett jármű vezetőjét és utasát, valamint a szemtanukat meghallgatta és lefolytatta a helyszíni szemlét.

A helyszíni szemle adatai, a tanuk elmondása , valamint a beszerzett orvos-, illetve műszaki szakértői vélemények alapján megállapítást nyert, hogy a balesetet a sérültek váratlan úttestre lépése okozta. A sérülést okozó jármű vezetője szabályosan közlekedett, ezért nem tehető felelőssé a baleset bekövetkezéséért. Az eljáró szabálysértési hatóság a sérült testvér ügyét - tekintettel arra, hogy fiatalkorú - a gyámhatósághoz áttette, a panaszost pedig az Sztv. 20. § alapján figyelmeztetésben részesítette. A panaszos fellebbezése alapján a II. fokú szabálysértési hatóság az eljárást felülvizsgálta, majd annak eredményeként az I. fokú hatóság határozatát helybenhagyta.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszos beadványában és a megyei rendőrfőkapitány vizsgálata eredményéről megküldött tájékoztatóban foglaltak alapján az alábbiak állapíthatók meg:
A sérelmezett balesetet a panaszos és testvére szabályszegő magatartása okozta. A KRESZ 21.§ (6) bekezdése szerint "A gyalogos az úttestre akkor léphet, ha meggyőződött annak veszélytelenségéről". A helyszínre érkező járőr jogszerűen és szakszerűen járt el. Helyesen derítette fel a gyalogosok haladásának nyomait az úttestre lépésük és az ütközés helyét. Az ügy szempontjából a döntő fontosságú tényeket szakszerűen, méréssel, rajzolással és fényképezéssel - tanuk jelenlétében, azok közreműködésével - rögzítette. Jogszerűen és méltányosan járt el a szabálysértési hatóság, amikor a baleset összes körülményeinek mérlegelése alapján a birság kiszabása helyett figyelmeztetést alkalmazott.
A fentiek alapján nem állapítható meg az ügyben érintett hatóságok eljárásaiban és hozott határozataiban olyan jogsértés vagy mulasztás, amely alkotmányos visszásságot eredményezne. Alkotmányos visszásság hiányában vizsgálatomat lezárom, annak eredményéről a panaszost és az érintet hatóságokat jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 1997. november 17.

Dr. Polt Péter