OBH 1091/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné Dr. Simonyi Anna
Az eljárás megindulása:

B. M. az Országgyűlési Biztos Hivatala Panaszirodáján szóban előadott, majd írásban kiegészített panaszában az Abony Város Polgármesteri Hivatal birtokvédelmi eljárásban hozott döntését és eljárását, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal intézkedésének hiányát és eljárását sérelmezte.

Alkalmazott jogszabályok:

Polgári Törvénykönyv (Ptk.) 191. §., 192. §. 
Az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény
Építési engedélyről és használatbavételi engedélyezési eljárásról szóló 12/1996. (XIL30.) EVM. sz. rendelet
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény

Érintett alkotmányos jogok:

Alk. 2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Alk. 57. §.(5) A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.

Megállapított tényállás:

B. M. több irányú kérelemmel fordult az abonyi polgármesteri hivatal jegyzőjéhez. Kérte a tulajdonában álló ingatlan telekszomszédját, N. L.-t támfal építésre kötelező 3170/1990. számú jogerős határozat végrehajtását. Kérte továbbá a két ingatlan közötti határvonalon a szomszédot kerítés megépítésére kötelezni, valamint birtokvédelmi eljárást kezdeményezett.

A polgármesteri hivatal egy eljárásban, mégpedig birtokháborítási eljárásban tárgyalta az egy beadványban előterjesztett kérelmeket. A rendelkezésre álló 1995. június 30-án felvett jegyzőkönyvben egyezséget hagyott jóvá, mely ellen jogorvoslati fórumként a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt jelölte meg.
B. M. birtokvédelmet kérő fellebbezést nyújtott be határidőben, amelynek alapján a Közigazgatási Hivatal mint másodfokú építésügyi hatóság a hatósági eljárásban benyújtott jogorvoslati kérelemre először tájékoztató levelet írt panaszosnak 6.B.862/1995. szám alatt 1995. augusztus 25-ei keltezéssel, melyben megemlíti, hogy a jegyző által birtokháborítási ügyben hozott döntése ellen a Ptk. 192. §. (1) bekezdése értelmében bírósági keresettel élhet, majd 1995: szeptember 5-én észlelve a jogorvoslati kérelem benyújtásának határidejére vonatkozó tévedését, B. M. beadványát fellebbezésnek tekintve felhívta a jegyzőt, esetlegesen saját hatáskörben bírálja el a kérelmet a csapadékvíz-elvezetés és a telkeket elválasztó kerítés és támfal tekintetében.

A másodfokú építésügyi hatóság okiratára a jegyző a 4536/1995. számú, november 17-én kelt határozatával kötelezte N. L.-t, hogy a saját telkén - a 3170/90. számú kötelező határozat alapján - megépített támlapsort erősítse meg felső összefogó betonsávval.
Panaszos ezen határozat ellen nem nyújtott be fellebbezést.

A vizsgálat megállapításai:

Az abonyi jegyző egyezséget hagyott jóvá birtokháborítási eljárásban, jogorvoslati fórumnak azonban a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt jelölte meg, holott birtokháborítási ügyben hozott döntés ellen a bírósághoz lehet keresettel fordulni. Így megfosztotta kérelmezőt a törvényes jogorvoslat igénybevételének lehetőségétől.

A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal - bár többször került hozzá az ügyirat - nem észlelte a jegyző által elkövetett hibát, s nem intézkedett a határozat kijavításáról felügyeleti jogkörében.

Figyelemmel arra, hogy birtokháborítási ügyben hozott döntés felülvizsgálatára az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény alapján nincs lehetőségem, vizsgálatom nem terjed ki a jegyzőkönyvben foglaltakra s annak elemzésére.

Megállapítható azonban, hogy panaszos jogorvoslati kérelme - egyik pontban - a jegyzőhöz előterjesztett költségtérítés megállapítására irányult, melyet nem bíráltak el. Szükségesnek látom a felügyeleti intézkedés megtételét ebben a vonatkozásban is, különös tekintettel arra is, hogy a fellebbezési lehetőséget illetékmentesen jelölte meg a határozat.

Figyelemmel arra, hogy birtokvédelmet kérő alapbeadványa első sorban építésügyi igazgatás körébe tartozott - a Közigazgatási Hivatal építésügyi igazgatási eljárásban járt el a hozzá érkezett beadványok alapján - megállapítható, hogy a másodfokú hatóság nem járt el helyesen amikor levélben válaszolt kérelmezőnek.

Az Áe. 42. §. (1) bekezdése értelmében közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

Az Áe. 7. §. (1) bekezdése pedig kimondja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörét és illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.

A Közigazgatási Hivatal akkor járt volna el helyesen, ha felhívja az elsőfokú építésügyi hatóságot, hogy határozattal bírálja el nevezettnek az oldalkerítés építésére kötelezést kérő, valamint a csapadékvíz-elvezetésének saját ingatlanon való megoldásának kötelezésére irányuló kérelmét. Ezzel szemben a Hivatal a "fellebbezés" saját hatáskörben való elbírálásának lehetőségére hívta fel az elsőfokú hatóságot.

A jegyző eljárásából kitűnik, hogy az államigazgatási eljárási törvényt hivatala nem megfelelően alkalmazza.

Az ügyfél beadványát annak tartalma, s nem megjelölése szerint (Áe. 16. §. (3) bek.), míg a végrehajtási kérelmet végrehajtási eljárásban (Áe. VIII. fejezet) kell elbírálni.

Mint még fentebb megállapítottam, a birtokháborítási ügyben hozott döntés felülvizsgálatára nincs lehetőségem, azonban az egész eljárásra jellemző hiányosságok, tévedések, elírások miatt szükségesnek látom az alább megfogalmazott ajánlások megtételét:

Ajánlások:

Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy
1) tegyen intézkedést az abonyi jegyző felé a birtokvita miatt indult eljárásban egyezséget jóváhagyó záradékban foglalt jogorvoslati lehetőségre való kioktatás kijavítására.
2) Hívja fel a jegyző figyelmét az államigazgatási törvény következetes betartására, különös tekintettel (Ae. 16. §. (3) bek., Áe. 43. §., Áe. VIII. fejezet) a vizsgálat megállapításaiban foglaltakra.
3) Intézkedjen saját munkatársai vonatkozásában az 1.) és 2.) pontban foglaltak maradéktalan megtartására. . 4) Szükség esetén hívja fel a közigazgatási területén működő jegyzők figyelmét a jogszabályok megfelelő alkalmazására.

Budapest, 1997. május 5.

Dr. Polt Péter