OBH 47/1996.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Simon János

Az eljárás megindulása:

	A panaszos sorkatonai szolgálatot teljesítő fia halálos balesetét követő nyomozati eljárás megállapításai és a  nyomozást megszüntető katonai ügyészségi határozat fia felelősségét megállapító rendelkezése miatt fordult Hivatalunkhoz. Beadványában vitatja fia felelősségét és hivatkozik arra, hogy az csak parancsot teljesített. Megítélése szerint a honvédség működése körében bekövetkezett mulasztások miatt is, meghalt fiát tették felelőssé. A beadványban foglaltak alapján vélelmezhető a jogorvoslathoz, továbbá a jogállamisághoz, illetve annak elengedhetetlen elemét képező jogbiztonsághoz való alkotmányos jogok sérelme, ezért  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1)  bekezdése alapján vizsgálatot indítottam és az Obtv. 18. § (2) bekezdése alapján a Kaposvári Katonai Ügyészségtől és a Nógrád Megyei Hadkiegészítő Parancsnokságtól bekértem az ügy iratait.

A megállapított tényállás:

	A panaszos fia az MH 108. Mészáros Lázár Gépesített Lövészdandár bajai alakulatánál teljesített sorkatonai szolgálatot. Az alakulat rajparancsnok jelöltjei 1994. július 25.-én  vizsgalőgyakorlatot hajtottak végre a várpalotai lőtéren. Az egyik aknavető csöve - melynek parancsnoka a panaszos fia volt - lövészet közben felrobbant. Ennek következtében négyen  - köztük a panaszos fia is - életüket vesztették, hárman súlyos, négyen pedig könnyű sérülést szenvedtek. 
	A tragédia kivizsgálását végző Győri Katonai Ügyészség az ügyben a nyomozást bűncselekmény alapos gyanújának hiányában megtagadta. A panaszosnak az OGY Honvédelmi Bizottságához címzett, majd onnan a MK Legfőbb Ügyészségére áttett beadványára, a Legfőbb Ügyész halálos tömegszerencsétlenséget okozó foglalkozás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés vétségének alapos gyanúja miatt, nyomozást rendelt el és annak teljesítésével a Kaposvári Katonai Ügyészséget bízta meg. Az ügyészség a nyomozást a Be. 139. § (1) bekezdése c.) pontja alapján - a Btk. 32. § a.) pontjában meghatározott büntethetőségi akadály miatt - megszüntette. A panaszos - meghatalmazott védője utján - a határozat ellen a Be. 148. § (1) bekezdése alapján panasszal élt. Panaszát a Katonai Főügyészség  megalapozatlanság miatt elutasította.

A vizsgálat megállapításai:

	A megállapított tényállás alapján azt vizsgáltam, hogy a rendkívüli esemény kivizsgálása és az azt követő, nyomozati eljárások során biztosított volt-e a panaszos jogorvoslathoz való joga, továbbá a hatóságok eljárása, illetve az előterjesztett panaszok kivizsgálása megfelelt-e a jogbiztonság követelményének.

	Az alkotmány 57. § (5) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti". E jog részletes szabályit a vizsgált ügyben a Büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény ( a továbbiakban: Be. ) tartalmazza.
A Be.53. § (1) szerint "Sértett az, akinek jogát vagy jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette.
(2) A sértett
a) a nyomozás során e törvényben meghatározott esetekben, a bírósági eljárásban – ha e törvény másként nem rendelkezik – bármely eljárási cselekménynél jelen lehet,
b) az őt érintő iratokat a nyomozás befejezését követően megtekintheti,
c) az eljárás minden szakaszában indítványokat és észrevételeket tehet, a hatóságtól büntetőeljárási jogairól és kötelezettségeiről felvilágosítást kérhet,
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja."
	A jogorvoslathoz való jogra vonatkozó szabályok alapján megállapítottam, hogy a panaszos által sérelmezett  eljárások és hatósági határozatok miatti jogorvoslatnak, jogorvoslati kérelem alapján van helye. A kérelmet a tudomásra jutástól számított nyolc napon belül lehet a határozatot hozó hatóságnál előterjeszteni, ha az a panasznak nem ad helyt, köteles azt nyilatkozatával együtt a felettes ügyésznek megküldeni. Az ügyész a panaszt nyolc napon belül bírálja el. Erre tekintettel megállapítottam, hogy az ügyben  eljáró katonai ügyészség hozott határozatában a panaszost irat-megtekintési lehetőségére és jogorvoslati jogára kioktatta. Ez utóbbi jogával a panaszos élt is, ennek eredményeként panasza a rendes jogorvoslat keretében felülvizsgálatot is nyert. Az iratokból megállapítható, hogy irat-megtekintési jogával a panaszos nem élt. E jogok érvényesülésében  így  alkotmányos visszásság nem állapítható meg.

	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." Az Alkotmánybíróság a jogállamiság alapvető követelményét akként határozta meg,  "hogy a közhatalommal rendelkező szervek a jog által meghatározott keretek között, a jog által megállapított működési rendben, a jog által a polgárok számára megismerhető és kiszámítható módon szabályozott korlátok között fejtik ki tevékenységüket." Több határozatában is jogállamiság "leglényegesebb, nélkülözhetetlen, alapvető, elengedhetetlen elemeként" a jogbiztonságot rögzíti. Álláspontja szerint  jogbiztonság megköveteli, hogy " - az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák, - meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani,..". E követelményeknek a nyomozó hatóság eljárása, jogalkalmazó tevékenysége során is érvényesülnie kell. Az ügyre vonatkozó részletes szabályokat a Be. tartalmazza.
A Be. 5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
59. § (1) A bizonyítás azokra a tényekre terjed ki, amelyek a büntető törvények és az eljárási jogszabályok alkalmazása szempontjából jelentősek.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik,
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
140. § (2) A nyomozást megszüntető határozatot közölni kell a sértettel, a feljelentővel és azzal, aki magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
	A fenti rendelkezések alapján megállapítottam, hogy a nyomozást folytató Kaposvári Katonai Ügyészség a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében széleskörű és az adott tényállás szempontjából minden lényeges tényre kiterjedő nyomozást folytatott és megtett minden olyan célszerű és törvényes intézkedést amelyekre a vonatkozó jogszabályok felhatalmazzák. Tény az is, hogy egyes nyomozati cselekményeknél a sértettek és hozzátartartozóik is jelen voltak és lehetőségük volt arra, hogy a nyomozások iratait megtekintsék. A nyomozás során felderítette azokat az okokat és körülményeket is, amelyek az esemény bekövetkezését közvetlenül lehetővé tették. A feltárt bizonyítékok  körültekintő mérlegelése alapján hozta meg a nyomozás megszüntető határozatát.
	A határozat  ellen benyújtott panaszban foglaltakat a Katonai Főügyészség a felülvizsgálat során megvizsgálta és azok elutasítását külön-külön tényszerűen megindokolta. A Be. 5 § (1) bekezdése értelmében a büntetőügyekben eljáró hatóságok feladata a tényállás alapos és hiánytalan tisztázása, az országgyűlési biztos pedig nem büntető ügyben eljáró hatóság, így nincs  lehetőségem, sem a büntető ügyekben hozott határozatok ténybeli alapjának vizsgálatára, sem pedig a bizonyítékoknak a nyomozó hatóságok helyett történő további mérlegelésére.
	A leírtakra tekintettel nem állapítható meg az ügyben nyomozást folytató katonai ügyészség eljárása és nyomozást megszüntető határozata következtében, illetőleg az ügy felülvizsgálata során a vizsgált alkotmányos jog sérelme. 
	Alkotmányos visszásság hiányában az ügy vizsgálatát lezárom, megállapításaimról az érintetteket jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 1998. április 21.

Gönczöl Katalin