OBH 3101/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Ózdi lakos 1995. decemberében azzal a panasszal fordult hozzám, hogy az 1997-ben tervezett gázbevezetéshez 1995. évben befizetett 40.000.- Ft-ból azért nem kapott visszatérítést az önkormányzattól, mert 1994-1995. évben olajjegyet nem igényelt, ezért a Pénzügyőrségnél nem szerepelt a nyilvántartásban. Szeretné tudni, hogyha olajjal fűtött, de olajjegyet nem igényelt, akkor jár-e neki a befizetett 40.000.- forintból visszatérítés.

Érintett alkotmányos jogok: 

1. A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül, vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. Ez magában foglalja az állampolgárnak azt a jogát is, hogy szóban előterjesztett  kérelmét jegyzőkönyvbe foglalják, és erre írásban adjanak választ. (Alkotmány 74. §.)

2. A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási, vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát, vagy jogos érdekét sérti (Alkotmány 57. §. (5) bekezdés).   

Alkalmazott  jogszabályok: 

1. Az Államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. 16. § (1) bekezdése, mely szerint a közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani
A 17. § (1) bekezdése szerint a szóbeli kérelemről, az ügyfél a tanú, a szakértő meghallgatásáról és a szemle lefolytatásáról - ha az ügyfél kéri, vagy az eljárás érdekében egyébként szükséges jegyzőkönyvet kell készíteni. A (3) bekezdés szerint a szóbeli kérelemről akkor nem kell jegyzőkönyvet készíteni, ha a közigazgatási szerv a kérelmet azonnal teljesíti, és az ügy elintézésére vonatkozó szabályok szerint elegendő a teljesítést az iratra feljegyezni vagy a nyilvántartásba bejegyezni. 

2.  A 31/1995. (IX. 12.) NM. rendelet 1/A. számú melléklete szerint a gazdasági stabilizációs intézkedésekhez kapcsolódó, a települési önkormányzatokat megillető szociális célú kiegészítés meghatározása az 1994. október 15-től 1995. április 15-ig tartó fűtési idényre tekintettel kiadott háztartási tüzelőolaj-utalvány mennyiségének figyelembevételével történt. A kiegészítésre jogosult települési önkormányzatokat a részükre kiadott HTO-utalványok arányában illeti meg a kiegészítés, vagyis a települési önkormányzat illetékességi területén kiadott HTO utalvány minden 1 literjére 3,3 Ft. kiegészítés vehető igénybe.

3. A 4/1996. (II.16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet 1.§ (1) bekezdése szerint a települési önkormányzatot a központi költségvetésből állami támogatásként az 1996. évre lakossági tüzelőolaj-felhasználás kiadásaihoz kapcsolódóan hozzájárulás illeti meg. A (3) bekezdés szerint a hozzájárulás a háztartási tüzelőolajat fűtési célra használó háztartások folyamatos fűtési költségeinek a csökkentésére ( továbbiakban HTO kiegészítés), illetve tüzelőolajról más fűtési módra áttérő háztartások egyszeri támogatására (a továbbiakban fűtés átalakítási támogatás) használható fel a továbbiakban együtt támogatás. A 3. számú melléklet kitöltési utasítása alapján pótigényt azon települési önkormányzatok nyújthatnak be, amelyeknél az 1996. január 12. és 1996. április 30. között támogatásban részesített háztartások száma meghaladja a háztartási tüzelőolajat az 1995/1996-os fűtési szezonban fűtési célra használó háztartások adatairól készített adatszolgáltatásban szereplő háztartások számát. 

Megállapított tényállás:

Panaszos a rádióból szerzett tudomást arról a kormányhatározatról, mely szerint aki olajfűtésről gazdaságosabb fűtésre tér át, az hozzájárulásban részesül. Mivel lakóhelyén 1997-ben bevezették a gázt 1995. november 30-ig az önkormányzathoz be kellett fizetni 40.000.-forintot. Panaszos szóbeli kérelemmel fordult az Ózdi Polgármesteri Hivatalhoz, hogy a gazdaságosabb fűtési módra való áttéréshez támogatást kaphasson. Kérelmét azzal utasították el, hogy 1994-1995. évben olajjegyet nem igényelt, ezért nem kaphatja meg a 35.000.- Ft-os  támogatást sem. Panaszos a kérdéses időben azért nem igényelte az olajjegyet, mert 1995-re elegendő fűtőolajjal rendelkezett Egyedül él, takarékoskodott az olajjal csak reggel és este fűtött be. A Polgármesteri Hivatalnál előterjesztett kérelmére panaszos határozatban választ nem kapott, mert ott helyben kioktatták, hogy a támogatásra a fentiek miatt nem tarthat igényt.
Szerinte panaszával érdemben nem is foglalkoztak. A gázfűtést azóta bevezették, de panaszos a költségekhez támogatást nem kapott.

A vizsgálat megállapításai:

A tüzelőolajjal fűtött lakások, illetve a gazdaságosabb fűtési módokra való áttérés költségeihez
az önkormányzatok a 31/1995. (XII. 12.) NM. rendelet alapján az 1994. október 15-től 1995. április 15-ig tartó fűtési idényre kiadott háztartási tüzelőolaj utalvány mennyiségének figyelembevételével kaptak szociális célú kiegészítést az állami költségvetésből. Panaszos 1994-1995. évi fűtési idényre nem igényelt olajjegyet, így a Pénzügyőrség nyilvántartásában, mely a költségvetési támogatás meghatározásának és elosztásának alapja volt, nem szerepelt. Panaszos nem nyújtott be írásos kérelmet a fűtési hozzájárulás, vagy fűtés átalakítási támogatás iránt. Kérelem hiányában az önkormányzat sem tartotta nyilván őt a támogatottak körében. Így a 4/1996. (II. 16.) NM-PM-BM-IKM együttes rendelet alapján benyújtható pótigény előterjesztésekor panaszos háztartását annak ellenére, hogy olajjal fűtött nem vették figyelembe, ezért támogatásban sem részesíthették. A közigazgatási eljárás szabályaihoz fűzött kommentár szerint, ha az ügyfél kérelmét szóban terjeszti elő, akkor -főszabályként- a kérelmet jegyzőkönyvbe kell foglalni. Az ügyfelek (különösen a magánszemélyek) gyakran járatlanok a jogban, így az alaki és tartalmi követelmények előírása számukra jelentősen megnehezítheti az eljárás kezdeményezését, vagy az abban való részvételt. Ezért különös jelentőségű az Áe. idézett szabálya, amit a Polgármesteri Hivatal az eljárás során nem vett figyelembe. Mulasztott, amikor panaszos szóban előterjesztett kérelmével érdemben nem foglalkozott. Jegyzőkönyv készítése csak akkor mellőzhető, ha a közigazgatási szerv a kérelmet azonnal teljesíti, és az ügy elintézésére vonatkozó szabályok szerint elegendő a teljesítést az iratra feljegyezni, vagy a nyilvántartásba bejegyezni. 

Tekintettel arra, hogy panaszos az olajfűtéshez és később a gazdaságos fűtéshez adható támogatás iránt nem nyújtott  be  kérelmet a Polgármesteri Hivatalhoz, utólag a támogatás iránti kérelem előterjesztésére véleményem szerint nincs lehetőség.  Ezért a támogatás kérdésében ajánlást nem teszek. Sérelem érte panaszost azonban amiatt, hogy személyes megjelenésekor a kérelmét nem terjeszthette elő, és alakszerű határozat hiányában jogorvoslati kérelemmel sem élhetett. Ezért az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §. (1) bekezdésében foglaltak alapján a következő ajánlást teszem:

Ajánlás

Felkérem Ózd Város jegyzőjét intézkedjen annak érdekében, hogy a Polgármesteri Hivatalnál szóban előterjesztette kérelmeket az Áe. szabályai szerint foglalják jegyzőkönyvbe, és a döntésről alakszerű határozattal intézkedjenek biztosítva ezzel az ügyfél alkotmányban rögzített kérelem előterjesztéséhez és a jogorvoslathoz való jogát.

Budapest, 1998. május 27.

Dr. Polt Péter