OBH 3062/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

Budapest, II. kerületi lakos fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert a Budapest Főváros II. ker. Önkormányzata a tulajdonában álló lakások elidegenítésére vonatkozó szerződések utólagos módosítása esetén, szerződés-módosítási díj fizetésére kötelezte a vevőket.

A vizsgálatot 1996. május 8 -án indítottam meg. Felkértem mind az önkormányzatot, mind Fővárosi Közigazgatási Hivatalt, mint a Köztársasági Megbízott Hivatalának jogutódját álláspontjuk kifejtésére, és az ügy iratainak megküldésére.

A válaszokból, és az ügyfél által becsatolt iratokból a következőket állapítottam meg.

A tényállás

Az önkormányzati tulajdonú bérlakások elidegenítésekor bérleményüket részletfizetéssel megvásárló személyek közül többen anyagi helyzetük megváltozására, vagy kárpótlási ügyük befejeződésére tekintettel kérték az önkormányzattól, hogy a szerződést akként módosítsák, hogy a vételárat egy összegben szeretnék befizetni.

Az önkormányzat képviselőtestülete 276/1993. (IV. 27.)  számon határozatot hozott arról, hogy "a szerződés módosításáért fizetendő (4000. Ft. + ÁFA = 5000 Ft. ) díjat a továbbiakban is a vevő fizesse."

A határozat ellen magánszemély kifogást nyújtott be a Köztársasági Megbízott Hivatalához, amely az önkormányzatot felszólította a törvénysértő határozat visszavonására. Mivel az önkormányzat a felhívással nem értett egyet, a KMB Hivatala 1993. október 19 -én keresetet nyújtott be a PKKB-hoz, a határozat hatályon kívül helyezése iránt.

1993. december 21-én az önkormányzat képviselőtestülete újra tárgyalta a szerződés-módosítási díj kérdését. Az előterjesztés szerint: "az 1993. évi LXXVIII. törvény lehetővé teszi a teljes költség elszámolását, indokolatlanná válik ez a határozat. Javaslom a hatályon kívül helyezését."  

Az előterjesztésben nem szerepel, hogy a Köztársasági Megbízott Hivatala a határozatot törvénysértőnek találta, és pert indított a hatályon kívül helyezése iránt.

A testület meghozta az 1258/1993.(XII.21.) számú határozatát, mely szerint: "A Képviselőtestület úgy dönt, hogy a 276/1993. (IV.27.) sz. határozatot hatályon kívül helyezi."

Az önkormányzat 1993. december 23 -án a peres eljárásban az alábbi nyilatkozatot tette:       "A keresetlevél 2. pontjában ismertetett 5.000. - Ft munkadíj vevőkre történő áthárítását jogszabálysértőnek tartjuk, s a testület 1993. december 21-i ülésén a 276/1993. (IV.27.) sz. határozatát hatályon kívül helyezte." Ennek alapján a Köztársasági Megbízott Hivatala a keresetét visszavonta, és a bíróság a pert megszüntette.

A panaszos a befizetett összeg visszautalását várta, de arra a mai napig sem került sor, mert az önkormányzat az 1258/1993.(XII.21.) számú határozatának napjától szüntette meg a 5.000. - Ft. munkadíj vevőkre történő áthárításának gyakorlatát.

Az  ügy jogszabályi háttere:

Az 1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

5. § (1) A törvény tiltja a joggal való visszaélést.

(2) Joggal való visszaélésnek minősül a jog gyakorlása, ha az a jog társadalmi rendeltetésével össze nem férő célra irányul, különösen ha a nemzetgazdaság megkárosítására, a személyek zaklatására, jogaik és törvényes érdekeik csorbítására vagy illetéktelen előnyök szerzésére vezetne.

16/1969. (IX. 30.) ÉVM–MÉM–PM együttes rendelet (Vhr.) az állami tulajdonban álló házingatlanok elidegenítésének szabályozására kiadott  32/1969. (IX. 30.) Korm. rendelet végrehajtására

Vhr. 7. § (8)  Az elidegenítéssel megbízott szervet a megbízás lebonyolításáért a helyi forgalmi érték teljes összege 1%-ának megfelelő díj illeti meg.

Vhr. 9. § (1) Az elidegenítésből származó bevételt terheli (...) az elidegenítéssel megbízott szervet a megbízás lebonyolításáért megillető díj.   

Az 1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról 

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az érintett alkotmányos jogok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya 

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(A jogállam alapvető eleme a jogbiztonság) (11/1992. (III. 5.) AB h.)

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy a Budapest II. ker. Önkormányzat 276/1993. (IV.27.)  sz. határozata magasabb rendű jogszabállyal ellentétes, a kiadására visszamenő hatállyal érvénytelen, és arra jogkövetkezményt alapozni nem lehet.

Az önkormányzat 1258/1993.(XII.21.) számú határozata a jogellenes állapotot csak a jövőre nézve szüntette meg, annak ellenére, hogy a folyamatban lévő bírósági eljárásban elismerte, hogy a díjfizetés előírása törvénysértő.

Az önkormányzat eljárása a Ptk. 5. § -ba ütköző joggal való visszaélésnek minősül, mert illetéktelen előnyök szerzésére vezetett.

Az önkormányzat a tájékoztatási kötelezettségét mulasztotta el, amikor a szokásos módon nem tájékoztatta az érintetteket, hogy a korábban befizetett díj visszaigényelhető, illetve a visszafizetés iránt nem intézkedett.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.  21. § alapján felhívom a Budapest Főváros II. ker. Önkormányzat jegyzőjét, mint az önkormányzat törvényes működéséért felelős személyt, hogy e feladatkörében hívja fel a képviselőtestületet, hogy az vizsgálja felül a 276/1993. (IV.27.) számú határozatát hatályon kívül helyező 1258/1993. (XII.21). sz. határozatát, és döntése közzétételéről a helyben szokásos módon gondoskodjék. 

Álláspontjáról 30 napon belül Hivatalomat, és a Fővárosi Közigazgatási Hivatalt értesítse. 

Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatalt mint a törvényességi felügyeletet gyakorló szervet, hogy az önkormányzat döntését követően, szükség esetén folytassa le a megszüntetett törvényességi eljárást.

Budapest, 1996. szeptember 12.

Dr. Polt Péter