OBH 3044/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr.Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindítása

K.Gy. panaszos a debreceni önkormányzat eljárását panaszolta, miszerint az önkormányzat tulajdonában levő, bontásra ítélt bérlemény helyett nem kapott megfelelő cserehelyiséget, illetve részére az ingatlanrészt nem adják el.

A megállapított tényállás

A/1
A Debrecen, ................ alatti ingatlant 1952-ben vették állami tulajdonba. Az ingatlanon több épületrész áll, mely lakásokat és helyiségeket foglal magába. K.Gy. és K.É. részére a 40.416/1985. sz. határozattal 1985. március 26-án utalták ki az összesen 71 m2 területű helyiségeket, kelmefestő és vegytisztító ipar gyakorlása céljából. 
K.Gy. bérlő 1991. június 3-án bejelentette, hogy a Debreceni Ikv. kezelésében lévő Debrecen ................ alatti műhely életveszélyes állapotban van. A jegyző az 53.995/1991. sz. határozatában elutasította a műhely életveszélyessé nyilvánítása iránti kérelmet arra hivatkozva, hogy az 1964. évi III. tv. 37.§ c/ pontja értelmében a bérleményben életveszélyes állapot nem áll fenn. Ezt a határozatot a Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Köztársasági Megbízott Hivatala 2731/1991. sz. határozatával megsemmisítette, mivel az Áe. 19.§ (6) bekezdése szerint államigazgatási szerv saját ügyének intézésében nem vehet részt. Ezután a Hajdúszoboszlói Polgármesteri Hivatalt jelölte ki az eljárás lefolytatását. A Hajdúszoboszló Város Polgármesteri Hivatala jegyzőjének megbízásából az Építéshatósági Csoport 25351992. sz. - 1992. június 26-án kelt - határozatában életveszélyesnek minősítette a Debrecen, .................... alatt levő kelmefestő műhely és kazánház helyiségekből álló épületrészt és kötelezte a Debreceni Ingatlankezelő és Közvetítő Vállalatot a kelmefestő műhely és kazánház azonnali lebontására. A határozat egy példányát megküldte Debrecen Megyei Jogú Város jegyzőjének azzal, hogy a végrehajtásról intézkedjen a 19/1984. (IV.15.) MT rendelet 11.§-a szerint.
Panaszost  1992. július 17-én felszólították, hogy ürítse ki és adja át az ingatlanrészt. Ennek panaszos többszöri felszólítás ellenére nem tett eleget. A jegyző ezért 1992. december 2-án kelt, 56.683/1992. sz. határozatában a Debrecen .......... alatti 39 m2 ingatlanrészt igénybe vette. Panaszos fellebbezése folytán ezt a határozatot a Hajdú-Bihar és Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Köztársasági Megbízott Hivatala 458/1993. sz. határozatával megsemmisítette, az eljárást megszüntette, mivel az életveszélyessé nyilvánított  épület igénybe nem vehető, a bontási határozatban foglaltakat egyéb módon kell végrehajtani.
A bontási határozat végrehajtása érdekében a Civis Ház Kft. 1994. január 19-én cserehelyiségként a ........................ alatti 71 m2  helyiséget ajánlotta fel. Ezt a panaszos nem fogadta el arra hivatkozva, hogy tevékenységét csak zárt technológiai láncban tudja folytatni. Olyan cserehelyiséget kért biztosítani, ahol a megfelelő védőtávolságot be tudja tartani a kazán és a kelmefestő műhely között.
1995. május 5-én a .................. alatti 49 m2 területű helyiséget ajánlotta fel a Civis Ház Kft. A panaszos ezt a cserehelyiséget a kicsi alapterület miatt nem fogadta el.
Mivel panaszos a cserehelyiségeket azért nem tartotta megfelelőnek, mert tevékenységéhez szükséges a kazán megfelelő elhelyezése, a polgármesteri hivatal megvizsgáltatta a kazán műszaki állapotát.
A kazán működőképességének vizsgálatára felkért Állami Energetikai és Energiagazdálkodási Felügyelet a 650/1995. sz. véleményében úgy nyilatkozott, hogy a romos kazánházban levő kazán használhatatlan, a kazánnap napi munkavégzés lehetetlen.
Ezek után Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzője - 1995. július 8-án kelt - 5.350/1995. határozatában a panaszost az életveszélyessé nyilvánított helyiség kiürítésére kötelezte, mivel a szakvélemény szerint kelmefestő tevékenysége során a panaszos a kazánt nem használhatja. A panaszos végrehajtási kifogását a jegyző 5.350/1995. sz. határozatával elutasította és ingóságai elhelyezésére szükséghelyiségként a  ............. alatti helyiséget biztosította. 
A/2
Az önkormányzat tűzoltó-parancsnokságának szakvéleménye alapján Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzője - 1996. március 29-én kelt - 6011-3/1996. sz. határozatában a HAMM Bt. által ......................alatti telephelyen végzett vegytisztító tevékenység szüneteltetését rendelte el, és az ott dolgozókat a vegytisztító tevékenység végzésétől eltiltotta.
A Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal  - 1996. június 26-án kelt - 214-8/1996. sz. határozatával az első fokú határozatot megváltoztatta és a vegytisztító tevékenységet korlátozta. A korlátozás a tűz- és robbanásveszélyes tisztító folyamatra, illetve a motorbenzin alkalmazására és helyszíni tárolására terjedt ki.
B/1/a.
Az 1991. évi XXXIII. tv. alapján a Hajdú-Bihar Megyei Vagyonátadó Bizottság (VÁB) 5006/1993. sz. határozatával az állami tulajdonú ingatlan 435/1721-ed részét - mely a Kölcsey Művelődési Ház bérleménye - a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzatnak, míg a fennmaradó 1286/1721-ed részt a Debrecen Megyei Jogú Város Önkormányzatának adta át.
Az ingatlan társasházzá átalakítását a körzeti földhivatal 1994. június 1-én kelt határozatával jegyezte be.
Az önálló helyiségeket a 35114/1-10. sz. tulajdoni különlapokon tartják nyilván. A 35114/3. sz. tulajdoni lapon nyilvántartott 122 m2-es helyiség tulajdonosa a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat. Ezt a helyiséget W.I. megvette, tulajdonjogát 4674/1996. IV. 25.sz. földhivatali határozattal jegyezték be.
B/1/b.
A ................... ingatlan egyik lakása megüresedett. A lakás rossz állapota miatt a vagyongazdálkodási bizottság 563/1995. (X.30.) sz. határozatában hozzájárult a 39,7 m2 nagyságú üres lakás helyiséggé történő átminősítéséhez.
A Civis Ház Kft. a Debrecen .....................  sz. 39,7 m2 helyiség bérleti jogának határozatlan idejű hasznosítására pályázatot írt ki. A pályázatról szóló értesítést panaszos lánya, K.É. 1995. november 17-én átvette. A pályázatra az Aladin Bt. és az ALARM WACHTER nevében W.I. cégtulajdonos jelentkezett, és a pályázatuk kapcsán a 10.000 Ft bánatpénzt is befizették. A panaszos a pályázat benyújtási határideje előtt levélben jelezte, hogy bérleménycsatolást kért.
A pályázati tárgyaláson csak W.I. jelent meg. A Civis Ház Kft. az ALARM WACHTER-rel kötött helyiségbérleti szerződést.
B/2
1994. június 2-án kelt levelében panaszos jelezte a vételi szándékát a polgármesteri hivatal vagyongazdálkodási irodájának. A főépítészeti iroda 32.416/1994. sz. átiratában az épületrész eladását nem javasolta, mert az épületrész életveszélyes és bontásra kötelezett, másrészt a műhely a rendezési terv értelmében út nyomvonalába esik. A vagyongazdálkodási iroda 31.488/1994. sz. levelében - 1994. augusztus 2-én - közölte panaszossal, hogy vételi ajánlatát nem tudják elfogadni, a rendezési terv szerint belső út érinti a műhely nyomvonalát.
1994. november 14-i, ismételt vételi kérelme alapján a Civis Ház Kft. előterjesztésére a vagyongazdálkodási bizottság 135/1995. (III.28.) Vgy. B. határozata cserehelyiség biztosítását és pénzbeli kártalanítást hagyott jóvá, a 275/1994.) Vgy.B. határozata a ..................... sz. ingatlan telekként való eladásának megvizsgálásáról döntött. Panaszos újabb kérelmére a polgármesteri hivatal főépítésze arról tájékoztatta a Civis Ház Kft.-t, hogy az épületrész eladását nem javasolja.
A panaszos problémája megoldásának azt tartja, hogy a ................. sz. alatti ingatlanból a végrehajtott utcanyitás után megmaradó rész megvásárlását tegyék a panaszos számára lehetővé, ahol megvalósíthatják a családi hagyományokon alapuló vállalkozásukat.
B/3
Időközben a panaszos kérte az Országos Műemlékvédelmi Hivataltól a műhely műemléki védettség alá helyezését. A hivatal a 35891/1995. sz. - 1995. október 24-én kelt - átiratában tájékoztatta a Debreceni Polgármesteri Hivatalt attól, hogy az épület országos műemléki védettségét nem tartják indokoltnak, azonban ipartörténeti szempontból javasolták az épület megtartását, helyreállítását és helyi védelem alá helyezését.
B/4
A Hajdúszoboszlói Polgármesteri Hivatalnak 1996. január 26-án beadott kérelmében a panaszos kérte, hogy az épületrésszel kapcsolatban a hatóság állapítsa meg, hogy az elvégzett munkák után az életveszély elhárult, a bérlemény megfelelő állagú. A jegyző megbízásából adott 893-2/1996. sz. tájékoztatás szerint a 2535/1992. sz. határozat jogerős és végrehajtható, a bérlemény állaga nem változott, ezért semmi nem indokolja az első fokú határozat megváltoztatását.

Alkalmazandó jogszabályok

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.).
A többször módosított 1993. évi LXXVII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról (továbbiakban: Lakás tv.).
Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlésének 18/1994. (V.2.) Kr. sz. rendelete az önkormányzati tulajdonú lakások és helyiségek elidegenítéséről.
R. 18.§ (1) bekezdés:
Csak az a helyiség idegeníthető el, amelyet a közgyűlés, vagy felhatalmazása alapján a gazdasági és a vagyongazdálkodási bizottságok értékesítésre kijelöltek.
A többször módosított 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól:
(Áe.)
42.§ (1): Az államigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."...
43.§ (1) A határozatnak tartalmaznia kell...
b/ a rendelkező részben az államigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, ...

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57.§ (5) bekezdése: "A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti."
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 64.§-a: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé."

A vizsgálat megállapításai

A/1
Panaszos kérelmében a bontási határozat végrehajtásával kapcsolatos eljárást is kifogásolta. A Debreceni Ingatlankezelő Vállalat megszűnése után a feladatok egy részét a Civis Ház Kft. látja el az önkormányzattal kötött szerződés alapján. A csatolt iratokból megállapítottam, hogy az önkormányzat igazgatási szerveivel, többször egyeztetett a Civis Ház Kft. annak érdekében, hogy a bontási határozat végrehajtható legyen.
A/2
Az Állami Energetikai és Energiagazdálkodási Felügyelet és az önkormányzat tűzoltó-parancsnokságának szakvéleményei alapján meghozott első fokú határozatok ellen a panaszos fellebbezett. Másodfokon a fellebbezéseket elbírálták. E körben érvényesült az alkotmány 64.§-ában rögzített jogorvoslati jog.
B/1/a.
Panaszos sérelmezte, hogy a volt tánciskolát, egy 122 m2 helyiséget is W.I. szerzett meg. A csatolt iratokból megállapítható, hogy a helyiséget W.I. a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzattól vette meg. A megyei önkormányzat tulajdonosként ugyanúgy rendelkezhet tulajdonával, mint más önkormányzat. A panaszbeadvány nem utal szabálytalanságra, ezért a vétel körülményeit nem vizsgáltam.
B/1/b.
Panaszos sérelmezte, hogy a 39 m2-es helyiség bérleti jogát pályáztatták, bérleménycsatolást kérő levelét nem vették figyelembe.
Megállapítottam, hogy a panaszos 1995. szeptember 19-én iktatott bérleménycsatolási kérelmére érdemi választ nem kapott. Tájékoztatták a pályázatról, de érdemben nem döntöttek a kérelme felől. Erről a tulajdonosi jogkörében eljárva a vagyongazdálkodási bizottságnak határozatban döntenie kellett volna.
A bizottság az 563/1995. (X.30.) sz. határozatában az üres lakás helyiséggé történő átminősítéséhez hozzájárult, de a bérleménycsatolásról nem határozott. A rendelet szerint csak közérdek esetén lehet eltekinteni a pályáztatásról. Ez a rendelkezés nem jogszabálysértő, ezért erre vonatkozóan alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg.
A Civis Ház Kft. a rendeletben írtak szerint jár el, amikor a ................... sz. alatti 39,7 m2 helyiség bérleti jogát pályáztatta. A pályázatról szóló értesítést panaszos lánya, K.É. 1995. november 17-én átvette. A pályázat anyagából megállapítható, hogy K.Gy. pályázatot nem nyújtott be, a pályázatban meghatározott bánatpénzt nem tette letétbe. Ebből következően érvényes pályázat hiányában nem vehették figyelembe a levelében írtakat.
B/2
Panaszos sérelmezte, hogy többszöri kérelme ellenére az általa bérelt és bontásra ítélt épületrészt az önkormányzat nem adja el annak ellenére, hogy vállalja az épületrész felújítását. A beszerzett iratokból megállapítottam, hogy Debrecen Város Önkormányzatának képviselő-testülete 1995. szeptember 14-én a 203/1995. (IX.14.) Kh. határozatával jóváhagyta a "Darabos-Hunyadi-Péterfia utcák által határolt 8.1/4-es tömb" beépítési tervét.
A jóváhagyott rendezési terv érinti a Debrecen, ............... sz. alatti ingatlant is. A műhely a rendezési terv értelmében út nyomvonalába esik. Erről a vagyongazdálkodási iroda a 31.488/1994.sz. levelében - 1994. augusztus 1-én - tájékoztatta a panaszost.
A panaszos újabb kérelmeiről az önkormányzat vagyongazdálkodási bizottsága 135/1995. (III.28.) Vgy.B. és a 275/1994. (XII.6.) Vgy.B. határozataiban ismételten döntött. Ebből az következik, hogy az alkotmány 64.§-ában rögzített kérelem előterjesztőjének joga érvényesült.
A Lakás tv. 58.§-a értelmében a helyiségbérlőnek csak elővásárlási joga van, vételi joga nincs. A törvény rendelkezéseivel nem ellentétes az önkormányzat módosított 18/1994. (V.2.) Kr. sz. rendeletének 18.§-a.
Ebből következően az önkormányzat nem köteles a helyiségeket eladni. A döntés során az önkormányzat tulajdonosi jogosítványait gyakorolta, nem hatóságként járt el. Az önkormányzat az Ötv. 1.§ (6) bekezdés b/ pontja értelmében önkormányzat tulajdonával önállóan rendelkezik, ezért döntésének felülvizsgálatára nincs lehetőségünk.
B/3
Nem minősíthető alkotmányos jogsérelemnek az, hogy az Országos Műemlékvédelmi Hivatal Műemlékfelügyeleti Igazgatósága javaslata ellenére a főépítész nem értett egyet a műhely helyi védettség alá helyezésével.
B/4
A Hajdúszoboszlói Polgármesteri Hivatal a panaszos 1996. január 26-án beadott kérelmére levélben adott tájékoztatást. A becsatolt iratok szerint helyszíni szemlét nem kért a debreceni hatóságoktól, a kérelemhez csatolt szakvélemény állításait nem ellenőriztette. Levelében sem indokolta, hogy a becsatolt szakvélemény állításai miért nem módosítják a bontási alaphatározatban megállapított tényállást. Mindez arra utal, hogy a kérelmet érdemben nem vizsgálta.
A panaszos nem a bontási határozat felülvizsgálatát kérte, hanem új kérelmet terjesztett elő. Ezért - függetlenül attól, hogy a kérelem egyéb üggyel kapcsolatos - a kérelemről dönteni kellett volna. A kérelem elutasításakor is az ügy érdeméről dönt a hatóság. Ezért  az Áe. 42.§-ában írtakat alkalmazni kell. Alakszerű határozat hiányában az Áe. 43.§ (1) bek. b/ pontjával ellentetében, jogorvoslati lehetőségéről sem kapott a fél tájékoztatást.
Mind ez az alkotmány 2.§-ában rögzített jogállamiság és az alkotmány 57.§ (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati jogosultság elvét sérti.

Ajánlás

Megkeresem  Hajdúszoboszló város jegyzőjét, hogy az alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében a szükséges intézkedéseket szíveskedjen megtenni. Ezen kívül szíveskedjen felhívni az irányítása alatt működő hivatalokat az Áe. 42.§ és a 43.§-ban foglaltak maradéktalan betartására.

Budapest, 1996. december 19.

Dr. Polt Péter