OBH  3040/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Ügyintéző: dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

K.I. kerekegyházai lakos panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Sérelmezte, hogy a hadifogságban töltött évekért későn kapta meg árpótlási jegyét, s így ezért már nem tudott termőföldet vásárolni, életjáradékra pedig már nem váltják át.
Mivel a rendelkezésre álló információk alapján az alkotmányos visszásságot kizárni nem lehetett, 1996. március 18-án az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Megkerestem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal elnökhelyettesét és az ügy körülményeiről tájékoztatását kértem.

Megállapított tényállás

Panaszos 1990. április 23-án nyugdíjának kiegészítését kérte hadifogsága jogcímén, a Hivatal ennek 1991. március 27-én eleget tett. 
Személyi kárpótlás iránti kérelmet 1992. november 7-én vette a Hivatal nyilvántartásba. 1994. augusztus 22-én született helyt adó határozat.
Az OKKH általános elnökhelyettese elismerte, hogy a hivatal a (6+3 hónapos) ügyintézési határidőt lényegesen túllépte az ügyek nagy száma miatt, melyért sajnálatát fejezte ki. Panaszos azonban az 1995. november 17-én és 1996. január 26-án Kerekegyházán, illetve 1996. február 22-én Lajosmizsén megtartott árverésen vásárolhatott volna termőföldet. Panaszos ezt nem tette.
Személyi sérelem elszenvedése miatt kapott kárpótlási jegy kiszolgáltatására vonatkozó kérelmet megváltoztatni az első fokú eljárás jogerős befejezéséig lehet. Ilyen kérelmet panaszos határidőben nem terjesztett elő.

Jogszabályi háttér

1992. évi XXXII. törvény
3.§ (1) A 6-8.§-ban meghatározott kárpótlás jár a személyes szabadságot súlyosan, 30 napot meghaladóan korlátozó következő sérelmekért:
d/ a szovjet szervek által történt kényszermunkára hurcolás, továbbá a szovjet bíróság politikai indítékú ítélete, vagy más szovjet hatóság intézkedése alapján végrehajtott szabadságelvonás;
6-§ (1) A kárpótlásra jogosultat - választásától függően - a 7.§ szerint kiszámított havi életjáradék vagy kárpótlási jegy formájában megállapított kárpótlás illeti meg.
111/1992. (VII.1.) Korm.rendelet
5.§ A kárpótlásra jogosultnak az adatlapon nyilatkoznia kell, hogy életjáradékot vagy kárpótlási jegyet igényel. Nyilatkozatát az eljárás jogerős befejezéséig megváltoztathatja.
1992. évi IL törvény
1.§ (1) Ha a kárpótlásra jogosult az őt megillető kárpótlási jegyért termőföldet kíván szerezni és ezt az igényét;
c/ az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Kpt. III.) alapján kárpótlásra jogosult 1992. október 30-ig
bejelenti a megszerezni kívánt föld fekvése szerint illetékes helyi önkormányzat polgármesteri hivatalában az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal által rendszeresített formanyomtatványon, az illetékes megyei (fővárosi) kárrendezési hivatal (a továbbiakban: hivatal) a kárpótlás iránti kérelmet soron kívül, de legkésőbb a kérelem benyújtásától számított 60 napon belül elbírálja. Az a jogosult tehet bejelentést, aki a megszerezni kívánt termőföld árverésén a Kpt. I. 21.§-ának (1) bekezdése szerint részt vehet.
(3) A hivatal a bejelentés alapján akkor bírálja el az (1) bekezdésben meghatározott határidőben a kárpótlás iránti kérelmet, ha a jogosult az őt megillető összes vagy legalább 100.000 forint értékű kárpótlási jegyért termőföldet kíván vásárolni, és a kérelem elbírálásához szükséges adatok rendelkezésre állnak.
2.§ A jogosult nem tarthat igényt soron kívüli elbírálásra, ha a kérelem vagy a bejelentése benyújtására nem az 1.§-ban foglaltaknak megfelelően kerül sor.

A vizsgálat megállapításai

A 76 éves panaszos személyi kárpótlás iránti kérelmének elbírálása elhúzódott, a törvényes (6+3 hóna) határidőt 13 hónappal túllépte a hivatal. Kérelmének az 1992. évi IL törvény alapján sürgősséggel való elbírálását nem kérte. Kapott kárpótlási jegyért legalább három árverésen termőföldet vehetett volna, de nem tette. Kárpótlási jegyre szóló kérelmét az első fokú eljárás jogerős befejezéséig nem változtatta meg. Ilyen kérelem előterjesztésére, tehát személyi sérelem elszenvedése miatt kapott kárpótlási jegy életjáradékra váltására csak akkor lesz lehetőség, ha az Országgyűlés az előtte levő törvényjavaslatot - a kárpótlási jegyek életjáradékra váltására - elfogadja. A vizsgálat - az eljárás elhúzódása miatt alkotmányos visszásságot állapított meg.

Érintett alkotmányos jogok

Az alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A kárpótlási hivatal eljárása sértette az alkotmány 2.§ (1) bekezdésében megfogalmazott jogállamiság tartalmát jelentő jogbiztonságot, amikor az ügyfél (jelenleg panaszos) kérelmét a  törvényben (1992. évi XXXII. törvény) előírtnál lényegesen hosszabb idő alatt bírálta el.

Tekintettel arra, hogy az OKKH mulasztását pótolta - s ezzel az alkotmányos visszásság megszűnt - , ajánlást nem teszek.

Panaszost a jelentésben foglaltakról, 1996. június 5-én kelt levelemben tájékoztattam.

Budapest, 1996. június 5.

Dr. Polt Péter