OBH 3036/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Katona Anikó

Az eljárás megindulása

V.J. győri lakos 1986 óta húzódó ügyével kapcsolatban fordult beadványával a hivatalhoz.
Problémáját számos helyen jelezte - fordult már a helyi önkormányzat jegyzőjéhez, polgármesteréhez, a környezetvédelmi felügyelőséghez, az ÁNTSZ-hez stb. - ügye azonban máig sem oldódott meg.

Megállapított tényállás:

1986-ban panaszos családi házat épített. Szomszédja Sz.L. a telekhatárra épített 5-6 évvel korábban, majd 1983-ban újabb egységgel megtoldottan, húsfüstölőt üzemeltetett.
A füstölő üzletszerűen a szezon elejétől késő tavaszig üzemelt. Panaszos udvarában ennek következtében füstszag, lerakódás keletkezett. A füstölők emellett fából készültek, így felmerült azok tűzveszélyessége is.
A Győr Megyei Városi Hivatal Műszaki Osztálya az első megkeresésre azt válaszolta, hogy a füstölők építési ideje óta több mint 10 év eltelt, s azokat már úgy sem fogják rendeltetésszerűen használni, így nem áll módjukban intézkedni.
A füstölés azonban tovább folytatódott, s panaszos most a Győr Megyei Városi Hivatal Ipar, Kereskedelmi és Mezőgazdasági Osztályához fordult, amely ellenőrzést tartott a helyszínen s megállapította, hogy Sz.L. valóban húsfüstölést végez, lakossági megrendelésre is, az ehhez szükséges hatósági engedéllyel azonban nem rendelkezik.
Iparengedély és telepengedély iránti kérelmét a panaszolt személy az eljárás után benyújtotta. A telepengedélyezési eljárás lezajlott, az engedélyt az osztály 1990. március 29-i hatállyal megadta, bizonyos feltételek betartásával. A határozat ellen panaszos fellebbezett, melynek a II. fokú hatóság - helyszíni szemle után - helyt adott.
Sz.L. a tilalom ellenére tovább folytatta tevékenységét s közben benyújtotta felülvizsgálati kérelmét a Győr-Moson-Sopron Megyei Tanács VB-hez. A VB emiszsziós vizsgálat elvégzésére kérte az illetékes KÖJÁL-t, melynek eredményétől tette függővé érdemi döntését.
A vizsgálat alapján (a szakvélemény nem áll a rendelkezésünkre) az időközben megalakult Győr-Moson-Sopron Megyei Önkormányzati Hivatal ......../1990. sz. határozattal megadta a telepengedélyt azzal a kikötéssel, hogy Sz.L. köteles a füstölő szekrények fölé 3 m-es füstkibocsátó kürtőt építeni, valamint a létesítmények oldalfalait zárttá tenni.
Sok panasz, utánajárás és jogszabályi változás után Győr Megyei Jogi Város polgármestere felfüggesztette a húsfüstölő tevékenységet. Sz.L. fellebbezést nyújtott be, melynek során újból kiderült, hogy a panaszolt fél nem hagyott fel jogszabálysértő tevékenységével, illetve a Köztársasági Megbízott Hivatala megállapította, hogy a 24/1992. (I.28.) Korm.sz. rendelet hatálybalépésétől a környezetvédelmi felügyelőség az eljáró hatóság.
A felügyelőség mérőállomása emisszió méréseket végzett a panaszolt telephelyen 1991. november 19-én, azonban határérték túllépést egyik komponens tekintetében sem tapasztalt. Időközben az ÁNTSZ is ismételt emissziós vizsgálatokat végzett, melyek már kiterjedtek a formadelhid koncentráció vizsgálatára is. A mérések eredményei szerint 14 mérésből 13 esetben volt határérték túllépés, sőt gyakori volt a nagyságrendet meghaladó túllépés is. Az eredmények kiértékelése, illetve a további lépések egyeztetése érdekében az ÁNTSZ és  Győr Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Közigazgatási Osztálya részvételével a környezetvédelmi hatóságnál tárgyalás volt. Itt az ÁNTSZ képviselője a füstölési tevékenység kizárólag fűtési szezonban történő engedélyezését javasolta (október 15 - április 15-ig), fenti időszakon kívül a húsfüstölést javasolta betiltani.
Győr Megyei Jogú Város polgármestere határozatban kötelezte Sz.L.-t húsfüstölő tevékenységének felfüggesztésére mindaddig, míg olyan üzemmódot nem alakít ki, mely nem okoz a megengedett mértéknél nagyobb légszennyezést. Fenti határozatot Sz.L. megfellebbezte, így a köztársasági megbízott hivatala azt megváltoztatva, a felfüggesztés végső időtartamát 1992. szeptember 30-ában állapította meg. Sz.L. tevékenységét 1992. októbere 1-től ismét megkezdte, mely ellen V.J. 1993. február 24-én újabb panaszbejelentést tett. A korábbi mérési eredmények ismeretében a környezetvédelmi hatóság a húsfüstölők kürtőire szénmonoxid, akrolein, illetve formaldehid légszennyező anyagokra vonatkozóan légszennyezési kibocsátási határértékeket állapított meg, melyeket a mérések eredményei szerint a húsfüstölők emissziós adatai nem haladnak meg.
Az ÁNTSZ megyei intézete 1994. január 27 és március 8 között ismételt emissziós méréseket végzett a panaszos környezetében. A mérési adatok birtokában a telephely-engedély módosítását kérte a polgármesteri hivatal jogi igazgatóságánál. A jegyző a hivatalból indított telephely engedélyezési eljárást megszüntette, hivatkozva arra, hogy a telephely kiadásakor fennálló körülmények lényegesen nem változtak meg. 1994. november 18-án az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség szakhatósági állásfoglalása szerint a várható kibocsátás az aktuális légszennyező anyagok tekintetében határérték alatti. A vizsgált területre a veszélyes légszennyezettség fennállását az ÁNTSZ nem mondta ki működő füstölő estén, ezért a szakhatósági hozzájárulást a felügyelet megadta.
Az ÁNTSZ egy hónappal későbbi leveléből viszont az derül ki, hogy az ÁNTSZ nem adta meg hozzájárulását.
Az újabb telepengedélyezési eljárást a jegyző 1995. január 12-én megszüntette. Mivel az ÁNTSZ szerint a légszennyezés mértéke a megengedett határértéket túllépte, intézkedés megtételére a jegyző az ügyet áttette az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelethez.
A felügyelőség 1991-es szakértői véleményre hivatkozva megállapította, hogy Sz.L. tevékenysége káros környezetszennyezést nem okoz, s így tevékenysége levegőtisztaságvédelmi jogszabályt nem sért, ezért a tevékenység felfüggesztésére vagy korlátozására nincsen hatásköre. Valamint kioktatja a panaszosokat, hogy további panaszaikkal birtokháborítás esetén a polgármesteri hivatal jegyzőjéhez, illetve szomszédjogok megsértése kapcsán a bírósághoz fordulhatnak.

Kapcsolódó jogszabályok

•	A Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. tv. 130.§ (1) bek. a/, h/ pontja,
•	az 1964. évi III. törvény az építésügyről, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 30/1964. (XII.2.) Korm. rendelettel,
•	az 1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról, és a végrehajtásáról rendelkező 11/1977. (III.30.) MT rendelet egységes szerkezetbe foglalt szövege,
•	az 1981. évi I. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény módosításáról és egységes szövegéről  [7.§ (1) bek.],
•	az 1990. évi LXXXIII. törvény a helyi önkormányzatok megalakulásával összefüggő kiegészítő és átmeneti szabályokról,  4.§ (2) bek. a/ pontja,
•	az 1991. évi XI. törvény az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról,
•	az 1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről, 85.§ (2) bek. c/ pontja,
•	az 56/1981. (XI.18.) MT rendelet a veszélyes hulladékok keletkezésének ellenőrzéséről és az azok ártalmatlanításával kapcsolatos tevékenységekről,
•	a 20/1982. (X.12.) IpM rendelet a telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről,
•	a 2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről,
•	a 12/1980.(III.14.) ÉVM rendelet 44.§ (6) bek. b/  pontja - hatályon kívül,
•	a 63/1981. (XII.5.) MT rendelet a bíróság által felülvizsgálható államigazgatási határozatokról,
•	a 24/1992. (I.28.) Korm.rendelet egyes környezte- és természetvédelmi jogszabályok módosításáról, valamint a jegyző környezet- és természetvédelmi feladat- és hatásköréről,
•	a 21/1986. (VI.2.) MT rendelet a levegő tisztaságának védelméről (15.§ (1) bek. b/ pontja,
•	az 1/1990. (XI.13.) KTM rendelet a Környezetvédelmi Főfelügyelőségről és a környezetvédelmi felügyelőségekről.

Érintett alkotmányos jogok

•	A jogállamiság követelményéből eredő jogbiztonság sérelme [Alk.2.§ (1) bek.],
•	jog a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez [Alk. 71/D.§ (1) bek.].

Sz.L. majdnem egy évtizede folytatja időnként jogszabálysértő tevékenységét. Többször előfordult, hogy kifejezett tilalom ellenére is folytatta a húsfüstölést. Szabálytalan tevékenységéért soha mégcsak figyelmeztetést vagy bírságot sem kapott. 
A rendelkezésre álló adatok alapján nem látom igazoltnak a környezetvédelmi felügyelőség megállapítását, miszerint Sz.L. tevékenysége nem környezetszennyező. Az ÁNTSZ több állásfoglalása ezt az állítást megkérdőjelezi (122/1992, 4340/1994.).
Győr város jegyzője az ismételt telepengedélyezési eljárást időszakosan működő telephely kapcsán szünteti meg. Az időszakosság az iratok alapján erősen vitatható. Ha pedig a tevékenység valóban időszakos, miért júniusban végezték azokat az egészségügyi méréseket, melyeknek eredményeivel a felügyelőség határozatait többször is indokolja?
A jegyző továbbá megállapítja a megszüntetés során, hogy a panaszolt személy tevékenységét az eredeti telephely engedélyezésekor meghatározottt feltételek szerint folytatja. Ez a megállapítás szintén vitatható.

Ajánlás

Felkérem a Környezetvédelmi Főfelügyelőséget az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség eljárásának felülvizsgálatára, esetleges újabb mérések elvégzésével és az ÁNTSZ illetékes szerveinek bevonásával.

Budapest, 1996. október 3.

Gönczöl Katalin