OBH 3029/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

B. J. mezőberényi lakos a szomszédos épületben működő fémforgácsoló üzem által okozott zaj miatt tett panaszt. Panaszos szerint az üzem a lakossági tiltakozás ellenére kezdte meg működését a korábbi Cipész KTSZ helyén. A telephelyen eredetileg lakóház volt, melynek tulajdonosát kitelepítették. B. J. szerint az is törvénytelen volt, hogy lakóövezetben  Cipész KTSZ-nek adtak működési engedélyt. Az új üzem zajától lehetetlen a kertben kint ülni és pihenni. A jegyzőtől panaszos többször kért segítséget, aki szintén nem értett egyet az üzem tevékenységével, végül határozatban mégis hozzáárult a használati mód változáshoz.  Az engedélyezési eljárásban a szakhatóságok: tűzoltók, környezetvédelem, munkavédelem, ÁNTSZ is közreműködtek, de panaszos szerint nem jártak el körültekintően. A környezetvédelmi felügyelőség üresjárat mellett mérte a zajszintet, az ÁNTSZ figyelmét elkerülte, hogy a közelben egészségügyi létesítmények vannak, a tűzoltóság elfogadta, a 10.70 m-es távolságot az üzem és a szomszédos lakóház között, pedig  a C. besorolású üzemnél ennek 16 m-nek kell lennie. Panaszos kéri az országgyűlési biztost, hogy legyen az utca lakóinak segítségére és hasson oda, hogy az illetékesek belássák tévedésüket.

Érintett alkotmányos jog:

A Magyar Köztársaság területén  élőknek joguk van  a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. Ezt a jogot a Magyar Köztársaság ........, valamint az épített és természetes környezet védelmével valósítja meg. (Alkotmány 70/D (1) (2) bek.) 

Alkalmazott jogszabályok:

1. 1964. évi III. tv. 26. §-a, mely előírja, hogy terület-felhasználáshoz, továbbá gép felállításához az építésügyi hatóság engedélye szükséges. A 27.§ szerint  az érdekelt szerv szakvéleményét be kell szerezni és az építésügyi hatóság határozatába kell foglalni.

2. 12/1986.(XII. 30.) ÉVM. rend. 30. §-a szerint minden építményt csak az építési engedélyben, ennek hiányában pedig a rendeltetésének megfelelő célra, és úgy szabad használni, hogy ez az állékonyságot, az egészséget, az élet- és közbiztonságot ne veszélyeztesse és a megengedett határértéket meghaladó mértékű káros hatást ne gyakoroljon a környezetére.

3. 2/1986.(II.27.) ÉVM rendelet (OÉSZ) 1. § (1) bekezdése szerint a városok és községek igazgatási területét a jellemző rendeltetésnek megfelelő terület-felhasználási egységekbe kell sorolni.
A terület-felhasználási egységek: lakó-, üdülő-, intézmény-, ipari és raktár-, közlekedési-, zöld- erdő-, mezőgazdasági rendeltetésű, illetőleg egyéb rendeltetésű területek lehetnek.
(2) bekezdés: a terület-felhasználási egységeket és ezek határvonalát általános, vagy összevont rendezési terv, ennek hiányában helyi önkormányzati rendelet állapítja meg. 
(3) A terület-felhasználási egységeket az emberi környezet védelmére vonatkozó követelmények érvényre juttatásával kell kialakítani.

4. OÉSZ 19.§ (1) bekezdés: Lakóterületen -az övezeti előírások betartásával- a 11.§ és a 15.§ rendelkezéseinek keretei között (csak olyan építmény helyezhető el, mely a földrészletet és a főépületet nem károsítja, a környezetet nem szennyezi)  főépületként kisüzemi termelő és tároló építmények is elhelyezhetők. 

5. 12/1983. (V. 12.) MT. rendelet  a zaj és rezgésvédelemről.                                                                         
Különösen ennek 4. §-a, mely előírja, hogy a zaj és rezgésvédelmi követelményeket a területrendezési tervekben érvényre kell juttatni. A környezetbe zajt, illetve rezgést kibocsátó és a zajtól, ill. rezgéstől védendő létesítményeket úgy kell tervezni, egymáshoz viszonyítva elhelyezni, hogy a zaj és rezgés ne haladja meg a megengedett zaj, -illetőleg rezgésterhelési határértéket.
  6. § (1) bekezdés.: a zajt előidéző üzemi létesítmény üzembe helyezése esetén az építtető köteles a környezetvédelmi hatóságtól zajkibocsátási határérték megállapítását kérni és annak megtartásáról gondoskodni.

6. 4/1984.(I.23.) EüM rendelet a zaj -és rezgésterhelési határértékek  megállapításáról.
Az 1. számú melléklet szabályozza az egyes területi funkciók megengedett  A-hangnyomás szintjeit. Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel  területi funkcióban a megengedett A hangnyomásszint nappal:( 6-22 h)  50 ; éjjel:(22-6 h)  40. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:  

Az 1997. május 6-án tartott helyszíni vizsgálat célja az volt, hogy betekintsünk az ügyben eddig keletkezett iratokba, és a Polgármesteri Hivatal illetve a Körös Vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség munkatársaival közösen a helyszínen vizsgáljuk meg a szakhatósági véleményekben előírtak betartását. Továbbá azt, hogy az üzem teljes üzemmódban érzékszervi észleléssel megállapíthatóan zavarja-e szomszédos épületek lakóinak nyugalmát.
A bemutatott okiratok szerint, az építésügyi hatóság az üzem működését meghatározott feltételekkel engedélyezte. A feltételek az érintett szakhatóságok előírásainak betartására vonatkoznak. Ezek a következők: az előírt hangnyomásszint betartása, veszélyes hulladékok nyilvántartása, tárolása, szállítása, életet- közbiztonságot, egészséget nem veszélyeztető működés biztosítása, stb.  Az eljárási engedélyezésben részt vett az összes szakhatóság. A helyszíni szemle során a polgármesteri hivatal azt állapította meg, hogy  -az előírt kikötések teljesítése esetén- építészeti, közegészségügyi, tűzvédelmi, munkavédelmi, környezetvédelmi szempontból kifogás nem merült fel (2617-6/1995. számú határozat). A zajkibocsátási határértéket a Körös Vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség a KFH-10205-3/1995. iktatószámú határozata, a szakhatósági hozzájárulást a KFH-10.205/1995.ikt.számú határozat tartalmazza. Az üzembeállítás óta két alkalommal, 1995. augusztus hónapban, és 1996. március hónapban tartott ellenőrzést a környezetvédelmi felügyelőség, ez utóbbi esetben a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium kérésére, ahova panaszos szintén kérelemmel fordult. Az ellenőrzések során a zaj az előírt határértéket nem haladta meg, és a veszélyes hulladék kezelése is megfelelő volt. 
Ezt megelőzően 1995. novemberében B. J. kezdeményezésére Mezőberény Önkormányzatának képviselő testülete is vizsgálatot tartott az ügyben.                                   
Megállapításai a következők voltak: A jelenlegi adatok (Pl. zajszintmérés) és információk alapján a FÁBAFÉM BT. jogszerűen végez gazdasági tevékenységet telephelyén. A működéshez szükséges hatósági engedélyekkel rendelkezik.                                                                                     

A lakott területen végzendő ipari tevékenység megszüntetéséhez- amennyiben ezt a várospolitikai koncepció is megerősíti - korábbi tanácsi és önkormányzati rendeletek és határozatok megváltoztatására lenne szükség. Ez érintené Mezőberény központjának hosszú távú rendezési tervét is.
A megváltozott gazdasági viszonyok között a különböző lakóövezetekben a megélhetés biztosítása érdekében olyan tevékenységek is megjelennek, amelyek eddig csak elszigetelt ipari méretekben voltak fellelhetők. Míg korábban az állattartás -elsősorban a sertéstartás volt általános, ma már a legkülönbözőbb termelőtevékenység is megjelenik a családok jövedelemszerzése érdekében. Ez történt az Orlai utcában is. A jelentés szerint sok feszültség megelőzhető, ha az érintettek toleráns magatartást tanúsítanak egymás iránt. A FÁBAFÉM és az érintett szomszédok jelenlétével -a bizottság által- szervezett egyeztető tárgyaláson panaszos egyszer sem jelent meg. Kitartott azon álláspontja mellett, hogy ipari üzem létesítésére a vitatott helyen csak az érvényes törvények és rendeletek megsértésével volt mód korábban is, ezért az ipari üzem működését ma sem tudja elfogadni. Különösen a ma már nem létező Cipész KTSZ által okozott bosszúságok és ártalmak emléke miatt. Az 1995. november 21-én összehívott megbeszélésen a közvetlen szomszédban lakók közül 4 fő vett részt, akik határozottan úgy nyilatkoztak, hogy a jelenleginél mért nagyobb zajjal, porral, forgalommal járó tevékenységet nem végeznek az üzem területén. Így az üzem működését el tudják fogadni, sőt bizonyos szempontból ( pl. zaj) a vártnál kedvezőbb a helyzet.

A helyszíni szemle megállapításai a következők:

Az üzem laza beépítésű kertes családi házak között fekszik. Elkerített udvara van, ahol jelenleg építkezés folyik, és az elszállításra váró fémforgácsot tárolják nagy konténerekben. Az Új épületrészben raktárral és ebédlővel bővül az üzem. A helyszínre előzetes bejelentés nélkül érkeztünk, a munkásokat és a tulajdonosokat a gépteremben találtuk. A gépterem egy előtéren keresztül közelíthető meg, ahol a gépek zaja mellett is jól hallják egymást a beszélgetők. A gépteremben valóban nagy zaj van, a vizsgálatkor 11 db. revolver esztergagép, 2 db. egyetemes marógép, 1 db. egyetemes esztergagép üzemelt. Kérésünkre bekapcsolták a köszörűgépet is, melyet munka közben is bemutattak, és a szellőző berendezést is üzembe helyezték. A tulajdonosok tájékoztatása szerint a köszörűgép egy héten egyszer üzemel, a szellőzőt pedig csak a nagy nyári melegben szokták bekapcsolni rövidebb időre. Az épülethez közelítve az  orvosi rendelőnél, gyógyszertárnál, kultúrháznál zaj egyáltalán nem hallható. Az Orlai Petrics Soma utcán befordulva, közelítve az üzemhez zaj szintén nem hallható, azt hittük, hogy a munkások éppen ebéd szünetet tartanak. Csak a kapunál, és a bejárati ajtónál hallható halk, tompa zúgás, ami aztán a gépterembe érkezéskor valóban zavaró méreteket ölt Az üzem tulajdonosainak elmondása szerint a gépzaj legjobban a közvetlen szomszédságban lakó Karcagiéknál volt hallható, de azon az oldalon az üzem tulajdonosai négyszeres üvegezéssel látták el a magasan elhelyezkedő nyílászárókat. Panaszos kapujában a zaj alig hallható, bent a kertben és az épületben pedig egyáltalán nem. A zajszint mérésre a Körös Vidéki Környezetvédelmi Felügyelőség munkatársait kértük fel. Sajnos az erős szél miatt nem lehetett hiteles méréseket végezni, de a zaj emberi füllel is alig érzékelhető.  Ott tartózkodásunk alatt kocsiforgalom egyáltalán nem volt.
A tulajdonosok tájékoztatása szerint az apró alkatrészt saját kocsijukon szállítják, nagyobb forgalmat csak a veszélyes hulladékot szállító cég, és a forgácsot szállító MÉH vállalat, illetve az olajemúlziót töltő ARAL autói jelentenek, ezek azonban ritkán járnak  ( az olajos rongyot, fáradt olajat évente, a forgácsot az óriás konténerek telítődésekor szállítják). A fent említett veszélyes hulladék tárolása megfelelő, az olajos rongyot, fáradt olajat tető alatt fémhordókban tárolják a fémforgácsot, mellyel az elhasznált emulzió egy része is távozik, nagy fém konténerekben. Tervezik az egész udvar felbetonozását, és az építkezés mielőbbi befejezését, ami a jelenleginél jobban árnyékolja majd a gépek zaját.
Az a feltételezés, hogy az üzem zaja érzékszervi észleléssel megállapíthatóan jelentős mértékben zavarja az emberek nyugalmát, ezért a 12/1983.(V. 12.) MT. rendelet 2.§. (3) bekezdése szerint veszélyes mértékű zajnak minősül, nem igazolódott. A veszélyes hulladékok szakszerű kezelése és rendszeres elszállítása pedig kizárja a környezetszennyezés lehetőségét. 

Vizsgálandó még, hogy a rendezési terv megfelel-e az OÉSZ előírásainak. Az OÉSZ szerint a terület-felhasználási egységeket és ezek határvonalát  általános, vagy összevont rendezési terv, ennek hiányában helyi önkormányzati rendelet állapítja meg. A terület-felhasználási egységeket az emberi környezet védelmére vonatkozó követelmények érvényre juttatásával kell kialakítani. Lakóterületen -az övezeti előírások megtartásával- főépületként kisüzemi termelő és tároló építmények is elhelyezhetők. Mezőberény  rendezési terve tehát nem ellentétes az OÉSZ-szel amikor  "az ipari és üzemi tevékenység lakóterületen " címszó alatt úgy rendelkezik, hogy a környezetükre zavaró áthatást nem okozó és védelmet nem igénylő kisipari, üzemi tevékenység az egyedi telkes lakóterületen megengedhető, max. 100 m2 műhely létesíthető. 
A Békéscsabai Tűzvédelmi Parancsnokság tájékoztatása szerint az üzem a D tűzveszélyességű fokozatba és a II.-III. tűzállósági kategóriába tartozik. Ennek alapján az OÉSZ  66.§ (1) bekezdése az üzemi termelő építmények közötti, továbbá az ezekkel szomszédos más rendeltetésű épületek egymással szemben álló oldalhomlokzatai között a legnagyobb távolságot 10-12 m-ben határozza meg. Jelen esetben a FÁBAFÉM BT. épülete és panaszos épülete közötti távolság a helyszinrajz adatai szerint 15.5 m. A tűzvédelmi szakvélemény a szakhatósági hozzájárulást az üzem működéséhez megadta. A szakvéleményt készítő tűzoltó tiszt véleménye szerint, a korábbi Cipész Ktsz. tűzvédelmi szempontból veszélyesebb anyagokkal dolgozott.  
Összegezve az eddigieket: A Polgármesteri Hivatal jogszerűen járt el a szóban forgó üzem működésének engedélyezése során. Intézkedései megfelelnek a vonatkozó jogszabályoknak, és a város rendezési tervének. Figyelemmel voltak a környezetvédelmi, egészségvédelmi, tűzvédelmi követelményekre és az engedély megadását megelőzően kikérték minden szakhatóság véleményét. Ezek ismeretében a Polgármesteri Hivatal az engedély kiadását nem tagadhatta meg, ezért mulasztás az eljárás során nem terheli. A rendeltetésszerű használatról, a szakhatósági előírások betartásáról és az üzem veszélytelen működéséről a helyszíni szemle során meggyőződtünk. Panaszos kérésére az ügyben a képviselő-testület és a környezetvédelmi felügyelőség is tartott vizsgálatot és ennek során az üzem működését  nem kifogásolták. A fentiek alapján vizsgálatom során alkotmányos visszásság fennállását, vagy annak veszélyét nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot további intézkedés nélkül lezárom. Erről panaszost és az általa képviselteket, a FÁBAFÉM Bt-t, illetve Mezőberény jegyzőjét  a jelentés egy példányával értesítem.                                          

Budapest, 1997. június 2.

Dr. Polt Péter