OBH 2846/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

F. K. budaörsi lakos fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az állampolgári jogainak sérelme miatt.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, melynek során felkértem a budaörsi önkormányzat polgármesterét, hogy a közterület-foglalási, és faház fennmaradási engedélyezési eljárással kapcsolatos önkormányzati iratok másolatait küldje meg, valamint az önkormányzat álláspontjáról tájékoztasson.

A beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás

Panaszos 1992. október 1-jén vásárolt egy faházat, mely Budaörs fő közlekedési útvonalán, közterületen állt. A faház-üzletet annak tudatában vásárolta meg, hogy arra 1992. június 16-án az önkormányzat, mint építésügyi hatóság 7636/1991 számon bontási határozatot adott ki.

A határozat, amely az eladó bontási kötelezettségét 1993. március 31-i határidőre írta elő, a kézhezvételtől számított 15 napon belül benyújtható fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett.

Panaszos az önkormányzathoz benyújtotta az adás-vételi szerződést tudomásul vétel céljából, és a bontási határozat nevére történő átírását kérte, melynek az önkormányzat a 2752-2/1993. számú határozatával helyt adott.

A bontási kötelezettség átírása az alaphatározatot nem érintette, és tekintettel arra, hogy az ügyfél kérelmének helyt adó határozat ellen - ellenérdekű fél hiányában - fellebbezésnek helye nincs, e határozat is - a kézhezvétellel - jogerőre emelkedett.

Az önkormányzat méltányosságból több ízben engedélyezte a bontási határidő módosítását, utolsó alkalommal 1995. május 31-ig, de panaszos 1995. március 16-án benyújtott fellebbezésére tekintettel 1995. április 20-án a határidő hosszabbításához adott hozzájárulását visszavonta, és a korábban jogerőre emelkedett bontási kötelezettséget elrendelő határozatban foglaltak teljesítésének elmaradása miatt 10.000.- Ft. pénzbírsággal sújtotta a fellebbezőt, azzal a felhívással, hogy amennyiben a bontási kötelezettségének 30 napon belül nem tesz eleget, a kényszerbontás elrendelése mellett, ismételt bírságot vet ki.
A végrehajtási bírság ellen benyújtott fellebbezését a Pest megyei Közigazgatási Hivatal 63.327/95. számú határozattal elutasította.

Kérelmező - megbízott ügyvéd útján - az önkormányzattal szemben a vállalkozásában okozott kár megtérítése iránt kártérítési igényt jelentett be. 

Az  ügy jogi háttere:

A./ 1964. évi III. törvény		az építésügyről 

B./ 12/1986. (XII. 30.) ÉVM r. 	az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról

C./ 1957. évi IV. tv. 			az államigazgatási eljárás általános szabályairól; 

Az  alkalmazott jogszabályok:

1964. évi III. törvény

2. §  Az építésügyi igazgatás körébe tartozik (...) a belterületi fásításra és parkosításra, továbbá a közterületek használatára vonatkozó szabályok megállapítása, érvényesítése és alkalmazásuk ellenőrzése.

5. § (1) A városok és a községek rendezési terveinek elkészítése előtt meg kell állapítani a város, illetőleg a község rendezési programját. (2) A rendezési programot a város (község) fejlesztése, rendezési terveinek elkészítése, továbbá az építésügyi hatósági engedélyek megadása során figyelembe kell venni. (3) A rendezési program megállapítása a képviselőtestület hatáskörébe tartozik.

12/1986. (XII. 30.) ÉVM rendelet 

1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed minden épületre és a (2) bekezdésben nem említett műtárgyra és egyéb építményre, tekintet nélkül annak rendeltetésére, állandó vagy ideiglenes jellegére, továbbá anyagára, illetőleg építési módjára. 

2. § (1) A rendelet hatálya alá tartozó épület, műtárgy és egyéb építmény (a továbbiakban együtt: építmény) építéséhez, használatbavételéhez, fennmaradásához, felújításához, helyreállításához, átalakításához, bővítéséhez, a rendeltetésétől eltérő használatához, továbbá lebontásához - a rendeletben meghatározott esetekben - az építésügyi hatóság engedélye szükséges. 

8. §   A következő építési munkák csak építési engedély alapján végezhetők: (...) a 20  m2 -nél nagyobb nettó össz-szintterületű felvonulási, továbbá minden ideiglenes épület építése, bővítése, illetőleg bármely rendeltetésű végleges épületté való átalakítása;
BH 1992. 638. 

Az államigazgatási jogkörben eljáró építési hatóság részéről nem minősül jogellenes magatartásnak az, hogy nem gyakorol méltányosságot az építmény fennmaradása érdekében.

A vizsgálat megállapításai

Az ügy jelenlegi szakaszában nem lehet a vizsgálat tárgya az építésügyi hatóságnak az ideiglenes fennmaradási engedély visszavonásáról, és az épület bontásáról hozott határozata, mert az panaszos jogviszonyának keletkezése előtt jogerőre emelkedett. A hatóság határozatát megelőzte az önkormányzati testületnek, az 1964. évi III. törvény 5. § -a alapján, a település rendezési programjáról hozott döntése, amely a városképi szempontok alapján rendezte a közterületen álló építmények ügyét.

Az önkormányzat építésügyi hatósága által méltányosságból engedélyezett határidő módosítások nem keletkeztettek alanyi jogot a közterület foglalásra. Az építésügyi hatóság - az 1992. évi 638-as Bírósági Határozatra is tekintettel - nem követett el jogsértést, amikor nem hosszabbította meg a bontási kötelezettség határidejét, és a határozat nem teljesítése miatt pénzbírságot vetett ki.

Az iratokban nem találtam utalást arra, hogy a faház megvásárlásakor, vagy azt követően az építésügyi hatóság elkötelezte volna magát, vagy kötött volna megállapodást arra vonatkozóan, hogy a közterület foglalási engedély lejárta után, a faház elhelyezésére, panaszos igényeinek megfelelő helyen lehetőséget biztosít. 

Panaszos jelezte, hogy az önkormányzat intézkedésével okozott vagyoni veszteségei megfizetése iránt pert kezdeményezett, a bírósági eljárás során lehetőség van arra, hogy a bíróság az alaphatározatok jogszerűségét is vizsgálja, és a hasznok, károk kérdésében ítéletet hozzon.

Nem sértette a diszkrimináció mentes eljáráshoz való alkotmányos jogot az építésügyi hatóság, amikor a közterület használati engedélyt, városképi szempontokból nem hosszabbította meg. A kérelemben foglalt alkotmányellenes diszkrimináció elkövetését az önkormányzat részéről nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 1996. május 28.

Gönczöl Katalin