OBH 2646/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

A Veszprém, Jutasi út 61. szám alatti Honvédelmi Minisztérium kezelésében lévő épületek szolgálati lakásainak bérlői fordultak kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az állampolgári jogaik védelmében.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, melynek során bekértem a Honvédelmi Minisztérium állásfoglalását is.

A beszerzett dokumentumok alapján a következő előzményeket állapítottam meg:

A tényállás

A szolgálati lakások bérlői a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv. hatályba lépését követően 1994. szeptemberében benyújtották vásárlási kérelmüket, amelyre a helyőrség parancsnokának  a kérelmet támogató javaslata ellenére a honvédelmi miniszter a szolgálati jelleg törléséhez az engedélyt  nem adta meg.

A helyőrségi lakások jelentős részét a HM elidegenítésre már kijelölte, de a panaszosok 195 lakásos épületeit továbbra sem sorolták az elidegeníthető ingatlanok közé.

Panaszosok kifogásolták, hogy a szolgálati lakások bérlőiként hátrányos megkülönböztetést kell elszenvedniük az önkormányzati lakásbérlőkkel szemben, illetve ellentmondásosnak tartják, hogy mindent ugyan úgy kell fizetniük mint a bérlőknek.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

3. § (5) Az állam tulajdonában lévő lakásra a lakással rendelkező szerv által megjelölt személlyel és feltételekkel lehet szerződést kötni.

45. § (1) A határozatlan időre bérbe adott önkormányzati lakásra vételi jog illeti meg a bérlőt;(...)

46. § e./ Nem áll fenn vételi jog jogszabály alapján szolgálati vagy vállalati bérlakásnak minősülő, illetőleg szerződés alapján határozott időre vagy valamely feltétel bekövetkezéséig bérbe adott lakásra;
49. § (1) Az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került önkormányzati, illetőleg az állami lakásra, más személyt megelőző elővásárlási jog illeti meg a bérlőt;(...)

87. § (1) A fegyveres erők,(...) rendelkezése alatt álló – e szervekkel szolgálati, köztisztviselői, közalkalmazotti és egyéb munkaviszonyban, valamint más címen foglalkoztatási jogviszonyban lévők elhelyezéséhez szükséges – lakásokra (ideértve az e szerveket megillető bérlőkijelölési és bérlőkiválasztási jog gyakorlását is) a tevékenység szerint illetékes miniszter – e törvény keretei között – rendeletben határozza meg: (...) az állami lakás elidegenítésének szabályait;  a lakás elidegenítéséhez való hozzájárulás feltételeit.

6/1994. (IV. 30.) HM rendelet a Honvédelmi Minisztérium rendelkezése alatt lévő lakások és helyiségek bérletéről, elidegenítéséről, valamint a lakhatás támogatásáról

96. § (1) Az állami tulajdonban és a HM kezelésében lévő lakóépület, lakás, továbbá a lakóépülethez tartozó nem lakás céljára szolgáló helyiség elidegeníthető, ha az elidegenítés nem ellentétes a szolgálati vagy lakásgazdálkodási érdekekkel, a lakások és helyiségek tulajdoni hányadának több, mint 50%-át az arra jogosultak meg kívánják vásárolni, a létesítéstől, kezelésbe kerüléstől vagy az épület egészére kiterjedő felújításától számított 5 év eltelt, az épület és a hozzá tartozó földterület az ingatlan-nyilvántartásban rendezett, a honvédség vezérkari főnökének javaslatára a honvédelmi miniszter elidegenítésre kijelölte, és azt a Honvédelmi Közlönyben közzétette.

102. § (1) Lakóépület, lakás és a lakóépülethez tartozó nem lakás céljára szolgáló helyiség elidegenítését a helyi lakóházkezelő szerv kezdeményezheti a területi lakásgazdálkodási szervnél a "Lakóépület elidegenítési adatlap" két példányú, szolgálati úton történő előterjesztésével. (2) A területi lakásgazdálkodási szerv a kijelölés előkészítése céljából az adatlapokat javaslatával a HM központi lakásgazdálkodási szervének vezetőjéhez terjeszti fel. (3) Az MH elhelyezési feladatokat ellátó központi szervének vezetője – az MH vezérkari főnöke útján – évente egy alkalommal, május 31-ig tesz javaslatot a honvédelmi miniszternek az elidegenítésre történő kijelölésre.

108/B/1992. AB határozat 

Alkotmányellenes megkülönböztetés csak akkor állapítható meg, ha összehasonlítható helyzetben levő személyek között tesz a jogalkotó olyan különbségtételt, amely alapjogsérelmet okoz, illetőleg azzal az egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti. Nem minden személyek közötti jogi megkülönböztetés minősül tehát alkotmányellenesnek.

A vizsgálat megállapításai:

A panaszosok által 1994-ben benyújtott kérelmet a 6/1994. (IV. 30.) HM rendelet által szabályozott módon kellett május 31-ig a honvédelmi miniszter elé terjeszteni, aki évente egy alkalommal a HM központi lakásgazdálkodási szervének vezetőjének javaslata alapján dönt az elidegenítésre történő kijelölésről.

A központi lakásgazdálkodási szerv vezetője a rendelet 96. § (1) bekezdésének első helyén meghatározott elidegenítési feltétel beállása miatt - ha az elidegenítés nem ellentétes a szolgálati vagy lakásgazdálkodási érdekekkel  - az elidegenítésre kijelölést nem javasolta, mert a haderő-átalakítás, és a helyőrségi reform előre nem látható következményei miatt az épületek elidegenítésre kijelölését a haderő-átalakítás befejezéséig javasolta felfüggeszteni.
Az Alkotmánybíróság a megjelölt határozatában rámutatott, hogy diszkrimináció csak akkor állapítható meg, ha a jogalkotó - vagy adott esetben a diszkrecionális jogkörben eljáró jogalkalmazó, összehasonlítható helyzetben levő személyek között tesz különbséget, és azzal alapjogsérelmet okoz, vagy az egyenlő méltóság alkotmányos követelményét sérti. Tehát nem minden személyek, vagy meghatározott társadalmi csoportok közötti jogi megkülönböztetés minősül alkotmányellenesnek, ha a különbségtétel indoka jogszerű és tárgyszerű. 

Így a szolgálati lakások elidegenítésének szabályozását a törvény a miniszteri rendeletre bízta, elismerve a fegyveres testület elkülönült szolgálati vagy lakásgazdálkodási érdekeit. A HM kötelezettsége a testület állományának a lakhatás biztosítása, és nem a tulajdonszerzés egyenlő esélyeinek megteremtése. Különös tekintettel arra a szolgálati szempontból kedvezőtlen hatásra, amely a tulajdonszerzést követő leszerelések számának növekedésében mutatkozik.

Az a körülmény, hogy a szolgálati lakások bérlőinek ugyanúgy kell fizetniük bérleményeik után, mint az önkormányzati lakások bérlőinek nem okoz hátrányos megkülönböztetést, éppen ellenkezőleg a pozitív diszkrimináció hiánya teremti meg a jogegyenlőséget.

A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a Honvédelmi Minisztérium eljárása alkotmányos jogot nem sértett, ezért a vizsgálatot alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem, és tájékoztatom panaszosokat, hogy a Honvédelmi Minisztérium tájékoztatása szerint a haderő-átalakítás várható hatásainak ismeretében a helyőrség parancsnoka kérelmeiket ismételten előterjesztette, és annak elbírálására június hónapban kerül sor.

Budapest, 1997. április 18.

Dr. Polt Péter