OBH 2612/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

Á.S.-né panaszában sérelmezte, hogy a ........ Megyei Jogú Város Önkormányzata Képviselő-testülete évek óta fenntartja a ................... alatti ingatlan és környékét érintő rendezési tervét a lakosság tiltakozása ellenére.
Sérelmezte továbbá, hogy a polgármesteri hivatal nem bírálta el a területet érintő építési tilalom miatt korlátozási kártalanítási kérelmét. 

Az érintett alkotmányos jog

•	A jogbiztonság, mint alapvető  jogállamisági alapelv (alkotmány 26.§ (1) bek.).
•	A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogot sért (alkotmány 57.§ (5) bek.).

Alkalmazott jogszabályok

Az építésügyről szóló 1964. évi III: törvény 
5.§ (2) bek.: „A rendezési program megállapítása a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.”
6.§ (4) bek.: „A rendezési tervek jóváhagyása, illetőleg - azok hiányában - a belterület határvonalának megállapítása a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.”
13.§ (3) bek.: „Ha a telekalakítási, illetőleg építési tilalommal terhelt - a tilalom elrendelése előtt felosztható, illetőleg beépíthető - ingatlant nem sajátítják ki vagy a tulajdonos nem kap csereingatlant, vagy pedig a tilalmat időközben nem szüntetik meg, három év eltelte után a tulajdonos részére - kérelmére - évenként korlátozási kártalanítást kell fizetni. Ez a fizetési kötelezettség természeti kár megelőzésére és a tulajdonos érdekében elrendelt tilalom esetére nem vonatkozik.”

A megállapított tényállás:

Á.S.-né évek óta kér elvi építési engedélyt a haszonélvezeti jogával terhelt ingatlanra, melyet az első fokú építésügyi hatóság az érvényben lévő rendezési tervek miatt minden alkalommal elutasított.
Á.S.-né építési szándékának az RRT tilalmából eredő meghiúsulása miatt korlátozási kártalanítás megállapítása iránt nyújtott be kérelmet. Kérelmére a polgármesteri hivatal főépítésze válaszolt, mely szerint a kérdésben nincs még végrehajtási rendelet, ezért a kérelem nem bírálható el.

A vizsgálat megállapításai

Á.S.-né és a környék lakói 1995. februárjában kezdeményezték a területre a 3/1993. (II.15.) önkormányzati rendelettel jóváhagyott rendezési terv módosítását. Ezen kérelemre a város főépítésze válaszolt (32119/1995. sz. levelével), melyben tájékoztatta az ügyfeleket arról, hogy a kérdés a közgyűlés hatáskörébe tartozik. A kérelmet a közgyűlésnek (képviselő-testületnek) kellett volna elbírálni az 1964. évi III. törvény 6.§ (4) bek. alapján: „ Rendezési terv jóváhagyása... a képviselő-testület hatáskörébe tartozik.”
Azzal, hogy a főépítész csak tájékoztató levelet írt az ügyfélnek, a kérelmet pedig nem továbbította a képviselő-testületnek (32119/1995.sz. levelével) a polgármesteri hivatal (főépítész) megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló és módosított 1957. évi IV. tv. 7.§ (1) bekezdésében foglalt azon előírást, mely szerint „Az államigazgatási szerv hatáskörét és illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni...” 
A korlátozási kártalanítás megállapítása iránti kérelem tárgyában a polgármesteri hivatal érdemben köteles eljárni. Jelen esetben tájékoztató levelet kapott csak az ügyfél (ügyiratszám megjelölése nélkül) arról, hogy az építésügyi törvény módosítását nem követte végrehajtási rendelet kiadása.
A korlátozási kártalanítás jogintézményét az építésügyi törvény vezette be. A törvény 24.§-a alapján „az építésügyi hatósági feladatokat - az Ét. 2.§-ának b/ pontjában foglalt műemlékvédelem kivételével - , ha a törvény vagy törvény felhatalmazásán alapuló kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző látja el.”
Figyelemmel arra, hogy sem az Ét., sem korányrendelet nem rendelkezik külön a korlátozási kártalanítás megállapítása iránti kérelmek elbírálására illetékes szervről, úgy a jegyző feladatkörében kell ezen kérelmeket elbírálni.

A polgármesteri hivatal a tájékoztató levelével megsértette az Áe. 42.§ (1) bekezdését, mely kimondja: „Az államigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.”
A városi főépítész 1995. április 5-én kiadott tájékoztatóját megelőzően a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztérium Területfejlesztési és Építésügyi Hivatal (KTM Értesítő 86/2. száma) útmutatót adott ki „az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény korlátozási kártalanítással kapcsolatos rendelkezései alkalmazásához.”
E szerint a jegyző hatósági bizonyítványban - kérelemre - a korlátozási kártalanításra való jogosultságot igazolja, azaz azt, hogy „a kérdéses ingatlant az érvényben lévő rendezési terv, vagy az illetékes építésügyi hatóság jogerős határozata alapján terheli-e telekalakítási, illetőleg építési tilalom, s ha igen, ez a tilalom mióta áll fenn, valamint azt, hogy a tilalmat kinek az érdekében rendelték el.” A korlátozási kártalanítási igény érvényesítését pedig bírói hatáskörbe utalja. Meg kell jegyeznem azonban, hogy az útmutató a jogalkotásról szóló 1987. évi XI. törvény értelmében állampolgári jogokat és kötelességeket nem érinthet.

Ajánlások

1.	A .......... Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala  a rendezési terv módosítására irányuló kérelmet terjessze a városi képviselő-testület el, hogy arról a törvénynek megfelelően a hatáskörrel rendelkező szerv (testület) döntsön.
Ennek eredményéről értesítse a főépítész, illetőleg a jegyző a kérelmezőket.
2.	A korlátozási kártalanítás iránti kérelmet bírálja el a jegyző, miután csak az érdemi döntést követően van módjában kérelmezőnek esetleges jogorvoslatot kérni.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bek. alapján kezdeményezem a ............. Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala jegyzőjénél a jogszabálysértés saját hatáskörben történő orvoslását azzal, hogy a tett intézkedésről a hivatkozott jogszabályhely (2) bekezdése alapján 30 napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1996. május 18.

Dr. Gönczöl Katalin