OBH 2563/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Az eljárás megindulása:

Panaszos 1996. júniusában az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írt levelében azt sérelmezte, hogy a szomszédságában lévő ingatlanon egy műanyag fröccsöntő üzemet működtetnek. A fröccsöntő üzem elviselhetetlen zajt okoz, amivel zavarja panaszos nyugodt életvitelét. Panaszos a települési önkormányzattól kért intézkedést a zaj megszüntetése érdekében. Az önkormányzat azonban zajszint vizsgálatot nem végeztette el, a vizsgálat  költségeit nem előlegezte meg, ezért az üzem tevékenységének zajkibocsátási szempontból való felülvizsgálására nem került sor.

A panasz alapján alkotmányos visszásság gyanúja merült fel, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Panaszos bejelentése alapján az Önkormányzat helyszíni szemlét tartott, melynek során megállapították, hogy a szomszédos ingatlanon lévő gépek csak alkalomszerűen üzemelnek, így a szemle időpontjában zajkeltést nem észleltek. Az önkormányzat illetékesei felkérték az üzem tulajdonosát, hogy végeztessen zajszint vizsgálatot. Az önkormányzat a zajszint vizsgálat költségeit nem előlegezte meg, a panaszt a hatáskörrel rendelkező szervhez nem tette át. A tulajdonos a zajszint vizsgálatot mai napig nem végeztette el.

A fenti panasz alapján az ügy kivizsgálása végett megkerestem a Közép-Duna-Völgyi Környezetvédelmi Felügyelőséget. A Környezetvédelmi Felügyelőség a helyszíni vizsgálatot követően a műanyagfeldolgozó üzem számára határozatban állapított meg zajkibocsátási határértéket.

Alkalmazott jogszabályok:

1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. :

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.
2. Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. :

7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.
(2) A közigazgatási szerv – tekintet nélkül a hatáskörére és az illetékességére – köteles megtenni azt az intézkedést, amelynek hiányában a késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna. Erről az intézkedésről haladéktalanul értesíteni kell a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervet, amely az intézkedés fenntartásának szükségességét felülvizsgálja.

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

3. A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. tv. :

46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
b) a Programban foglalt célokkal, feladatokkal és a település rendezési tervével összhangban illetékességi területére önálló települési környezetvédelmi programot dolgoz ki, amelyet képviselő-testülete (közgyűlése) hagy jóvá;
c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
d) együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel;
e) elemzi, értékeli a környezet állapotát illetékességi területén, és arról szükség szerint, de legalább évente egyszer tájékoztatja a lakosságot;
f) a fejlesztési feladatok során érvényesíti a környezetvédelem követelményeit, elősegíti a környezeti állapot javítását.

4. A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet :

5. § Zajt, illetve rezgést előidéző új üzemi létesítményt, berendezést, technológiát, telephelyet és egyéb helyhez kötött külső zajforrást (a továbbiakban együtt: üzemi létesítmény) csak olyan módon szabad tervezni, létesíteni, üzembe helyezni, meglevőt pedig bővíteni, felújítani, korszerűsíteni, valamint építési munkát végezni, hogy azok rendeltetésszerű használata, illetőleg az építési munka végzése során keletkező zaj a területre, illetve rezgés a létesítményre megengedett zaj- és rezgésterhelési határértéket ne haladja meg.

6. § (1) Zajt előidéző
a) üzemi létesítmény létesítése, üzembe helyezése, illetőleg meglévő üzemi létesítmény felújítása, bővítése és korszerűsítése esetén az építtető,
b) jelentős építési munka esetén a munka megkezdése előtt a kivitelező
köteles a környezetvédelmi hatóságtól zajkibocsátási határérték megállapítását kérni és annak megtartásáról gondoskodni.
9. § (1) A zajkibocsátási határérték megállapítására irányuló kérelemben ismertetni kell a zajforrásokat, a helyszíni viszonyokat, a zaj csökkentésére tervezett megoldásokat, azok várható eredményét, valamint a zajkibocsátási határérték megállapításához szükséges egyéb adatokat.
(2) A zajkibocsátási határértéket az összes üzemi és építési zajforrás figyelembevételével úgy kell megállapítani, hogy a környezetbe jutó zaj a megengedett zajterhelési határértéket ne haladja meg.
(3) A zajkibocsátási határérték megállapításának módját és vizsgálati módszereit a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter határozza meg.

12. § (1) A környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre – a 9. § (2) bekezdésében meghatározott módon – zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti zajkibocsátási határérték megállapításának módját és a vizsgálati módszereket a környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter állapítja meg.

13. § (1) A zajkibocsátási határérték megállapítása után minden olyan változást, amely a kibocsátási határérték túllépését eredményezi, illetőleg a túllépés mértékére jelentős hatással van (a technológia megváltoztatása, zajos gépek üzembe állítása, áthelyezése vagy leállítása stb.) 30 napon belül be kell jelenteni a környezetvédelmi hatóságnak.
(2) Az (1) bekezdésben előírt bejelentés alapján a környezetvédelmi hatóság új zajkibocsátási határértéket állapíthat meg.

21. § (1) Zaj-, illetve rezgésbírság (a továbbiakban: bírság) fizetésére kell kötelezni:
a) az üzemeltetőt, illetőleg kivitelezőt, ha a zajt előidéző új üzemi létesítmény üzembe helyezését, valamint építési munka során annak megkezdését követően a számára megállapított zajkibocsátási határértéket nem tartja be, illetőleg a megengedett rezgésterhelési határértéket túllépi,
b) az üzemeltetőt, ha új út, vasútvonal, továbbá repülőtér létesítését követően okozott zaj, illetőleg rezgés meghaladja a megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértéket.
(2) Bírság fizetésére kell kötelezni az üzemeltetőt akkor is, ha a környezetvédelmi hatóság által megállapított határidőt követően a meglévő üzemi létesítmény által okozott zaj továbbra is meghaladja a megállapított zajkibocsátási, illetőleg az okozott rezgés meghaladja a megengedett rezgésterhelési határértéket.

22. § (1) A bírság összegét a megengedett zajkibocsátási, illetőleg a zaj- és rezgésterhelési határérték túllépése mértékének, hatásának és ismétlődésének figyelembevételével kell megállapítani.
(2) A bírság kiszabása legfeljebb évenként ismételhető.
(3) A bírságot a Központi Környezetvédelmi Alapba kell befizetni.

25. § Zaj- és rezgésvédelmi ügyekben az első fokú környezetvédelmi hatósági jogkört:
a) szolgáltató tevékenységet ellátó új és működő üzemi létesítmény esetén a 15. § (1) és (2) bekezdése alapján indult ügyekben a polgármester, a 6. § (1) bekezdés, a 12. § (1) bekezdés, a 13. § (2) bekezdés és a 21. § alapján indult ügyekben a jegyző;
b) egyéb üzemi létesítmény esetén a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség,
c) szolgáltató és egyéb tevékenységet egyaránt ellátó üzemi létesítmény esetén a felügyelőség
gyakorolja.

5. A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984 (I. 23.) EÜM rendelet:

1. számú melléklet:

 Sorszám	 Területi funkció	 Megengedett egyenértékű A-hangnyomásszint
									 LAeq, dB
	 	 	 						nappal	 éjjel
	 	 	 						6–22h	 22–6h
									
2	 Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel	 	50	 40

A vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jogok:

Az Alkotmány 18.§-a szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. Ennek a jognak az érvényesítése elsősorban a közigazgatási szervek kötelessége. E jog érvényesítése érdekében minden olyan hatósági intézkedést meg kell tenni, amit a jogszabályok és az állami irányítás egyéb eszközei előírnak.

Az Alkotmány 2. §-a kimondja, hogy a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
A jogállamiság részét képezi a jogbiztonság, amely a jogalkalmazással szemben az eljárási garanciák betartásának követelményét támasztja. Az eljárási garanciák alapvető jelentőségűek a jogintézmények működésnek kiszámíthatósága szempontjából. Csak az eljárási normák betartása mellett működhet alkotmányosan a jogszolgáltatás.

Az államigazgatási eljárásról szóló törvény vonatkozó rendelkezése szerint a közigazgatási szerv az eljárás minden szakaszában köteles hatáskörét, illetékességét vizsgálni, és amennyiben annak hiányát állapítja meg az ügyet - az ügyfél egyidejű értesítése mellett - haladéktalanul átteszi a hatáskörrel, illetve illetékességgel rendelkező közigazgatási szervhez. Ez az eljárási norma biztosítja a közigazgatási ügyekben nem jártas ügyfelek számára azt a garanciát, hogy jogaik érvényesítéséhez segítséget kapnak az államtól. Csak ennek betartása mellett valósulhat meg az az alapelv, hogy a közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesítését, és ennek érdekében hatékonyan együttműködnek az ügyfelekkel.
A zaj- és rezgésvédelemről szóló MT rendelet vonatkozó szakasza szerint a nem szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény esetén az első fokú környezetvédelmi hatóság a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség. Az önkormányzatnak tehát a jogszabályi előírásoknak megfelelően át kellett volna tennie a zajpanaszt az illetékes környezetvédelmi felügyelőséghez. Az önkormányzat azzal, hogy ezt az intézkedést elmulasztotta alkotmányos visszásságot idézett elő.  

Az illetékes Környezetvédelmi Felügyelőség a Hivatalom által áttett panasz alapján helyszíni szemlét tartott. A helyszíni szemle idején a telephelyen nem volt munkavégzés. A műhely éppen átalakítás alatt állt, ezért a zajszint vizsgálatot a felügyelőség az átalakítás befejezését követően végezte el. A vizsgálat eredménye szerint a műanyagfeldolgozó műhely zajkibocsátása megfelel az előírásoknak. Tekintettel arra, hogy a műhely létesítésekor az üzemeltető nem kérte a zajkibocsátási határérték megállapítását, a környezetvédelmi felügyelőség KF: 47.741-3/1997. sz. határozatában zajkibocsátási határértéket állapított meg, amelynek betartását rendszeresen ellenőrzik. Mivel a Környezetvédelmi Felügyelőség az ügyben a törvényi előírásoknak megfelelően járt el, és a szükséges intézkedéseket megtette, alkotmányos visszásságot nem idézett elő.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. §-ában biztosított jogomnál fogva a megállapított alkotmányos visszásság orvoslása érdekében a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Polgármester Urat, hogy a panasz áttételének elmulasztása miatt vizsgálja meg a fegyelmi eljárás megindításának szükségességét.

Budapest, 1997. december 16.

Gönczöl Katalin