OBH 2423/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása

Sz.I. 1988. augusztus 1-től 1995. július 1-ig volt hivatásos katona a Magyar Honvédség állományában. 1993-ban először szóbeli és napi parancs, majd 1993. október 18-tól helyőrségi parancs szerint baleseti helyszínelői készenléti rendész volt. Erre az időre azonban nem kapott készenléti díjat, amit többször sérelmezett a testületen belül, de azt nem fizették ki részére. Abban kérte a hivatal segítségét, hogy jogosnak vélt járandósága ügyében legyünk a segítségére.

Alkotmányos jog

A végzett munka mennyisége és minősége szerinti jövedelemhez való jog.

Az ügy jogszabályi háttere

Az Alk. 70/B.§ (3) bek. szerint "minden dolgozónak joga van olyan jövedelemhez, amely megfelel végzett munkája mennyiségének és minőségének."
Az 1971. évi 10. tvr. (2.§) hatálya - a fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos állományának szolgálati viszonyáról - kiterjed a Magyar Honvédség hivatásos állományára.
A tvr. 34.§-a rendezi a panasz jogot. A §.(1) bek. szerint "a hiv. állomány tagja a jogszabályokban és szolgálati parancsokban megállapított jogának megsértése, illetve elöljárója részéről ért jogtalanság miatt - ha jogszabály  eltérően nem rendelkezik - panasszal élhet. A (2) bekezdése a panasz hatályára és elintézésére vonatkozó szabályok megállapítását az illetékes miniszterre ruházza.
A 4/1993. (IV.30.) HM rendelet - a Munka Törvénykönyve egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról a Magyar Honvédség hivatásos, továbbszolgáló (szerződéses) állománya szolgálati viszonyára - tartalmazza azokat az előírásokat, melyeket a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. tv. rendelkezései közül megfelelően alkalmazni kell a Magyar Honvédség katonai szervei hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyára. 
Ezek között szerepel a Munka Törvénykönyv 102.§ (4), 105.§ (3), 199.§ (1), (3), (4) és (5) bekezdései
A 102.§ (4) bek. szerint "a munkáltató köteles a munkavállaló számára a munkaviszonyra vonatkozó szabályokban, illetve a munkaszerződésben foglaltaknak megfelelő munkabért fizetni." (Esetünkben itt szolgálati viszonyt és állományba vételi parancsot kell érteni.)
A 105.§ (3) bek. szerint "ha a munkavállaló az (1) bek. szerinti munkavégzés mellett eredeti munkakörét is ellátja, munkabérén felül külön díjazás (helyettesítési díj) is megilleti."
A 199.§ (1) és (3) bek. előírja, hogy "a munkavállaló... a tv. rendelkezései szerint a munkáltató munkaviszonyra vonatkozó szabály sértő intézkedése (mulasztása) ellen, valamint a munkaviszonyból származó igények érvényesítése érdekében munkaügyi vitát kezdeményezhet... A munkaügyi vitában bíróság jár el."
A 199.§ (4)-(5) bekezdései rendelkeznek arról is, hogy "a munkáltató mérlegelési jogkörében hozott döntésével szemben a munkaügyi jogvita abban az esetben kezdeményezhető, ha a munkáltató a döntésének kialakítására irányadó szabályokat megsértette. A felek a bírósági eljárást megelőzően egyeztetni kötelesek."
Az 1981. évi I. tv. - az államigazgatási eljárás általános szabályairól - 15.§ (1) bek. szerint az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül kell meghoznia. A (3) bek. azonban lehetőséget ad a határidő legfeljebb 30 nappal való meghosszabbítására, de erre csak egy esetben kerülhet sor. A meghosszabbításról az ügyfelet értesíteni kell.

Megállapított tényállás

Sz.I. 1993-tól követelte a Magyar Honvédségtől a készenléti díj megállapítását és kifizetését. A készenléti szolgálatban töltött idejéről - 1993. október 18-tól 1995. április 3-ig rendelkezett kimutatással.
Kérelmével  az 1995. augusztus 22-én kelt levelében a Magyar Honvédség parancsnokához fordult. Onnan 1995. szeptember 18-i keltezéssel kapott egy értesítést arról, hogy a  parancsnokság jogi és igazgatási irodája foglalkozik kérelmével, de az ügyintézést az államigazgatási eljárási törvény szabályai alapján meghosszabbították 30 nappal. Azóta érdemi választ - kérelmének hivatalunkhoz való előterjesztéséig - nem kapott.

A vizsgálat megállapításai, tett intézkedések

A Munka Törvénykönyvének a Magyar Honvédség hivatásos állományú tagjai szolgálati viszonyára is irányadó jogszabályhelyek figyelembevételével megállapítottuk, hogyha a hivatásos állományú katona munkakörébe nem tartozó munkát végezve eredeti munkakörét is ellátja, munkabérén felül külön díjazás - készenléti díj - is megilleti.
Amennyiben ilyen vita támad a szolgálati elöljáró és a hivatásos állomány tagja között, egyeztetést követően munkaügyi bírósághoz lehet fordulni.
Sz.I. tehát követelése kielégítésének elmaradása miatt, egyeztetést követően, munkaügyi bírósághoz fordulhatott volna, vagyis a panaszos számára nyitva állt a rendes jogorvoslati lehetőség, ezért erről tájékoztattuk.
Ugyanakkor megkerestük a Magyar Honvédség parancsnokát is arra tekintettel,  hogy Sz.I. kérelmét a törvényben biztosított eljárási határidő elteltét követően sem bírálták el. Felkértük a parancsnokot annak megvizsgálására, hogy történt-e mulasztás az ügyintézésre vonatkozó szabályok figyelmen kívül hagyása miatt, ha igen, kértük a szükséges intézkedések megtételét. Megkeresésünkről a panaszost is értesítettük.
Megkeresésünkre adott válaszában a MH vezérkari főnök, az MH parancsnok első helyettese rögzítette, hogy az ügyintézésre vonatkozó szabályok megtartásában mulasztás nem történt. Ugyanakkor kifejtette, hogy a Magyar Honvédség szervezeti felépítése, valamint az alá-fölé rendeltségi viszonyok és a belső szabályozók miatt az ügyintézés lassúbb volt a megszokott, az államigazgatási eljárásban megszabott határidőknél.
Parancsnokhelyettes úr arról is tájékoztatott, hogy utasította a Szárazföldi Csapatok Parancsnokságának pénzügyi és számviteli főnökét, miszerint visszamenőlegesen fizessék ki Sz.I.-nak a baleseti helyszínelői készenléti díjat.
Az átiratból tudomást szereztünk arról is, hogy Sz.I. az utólag számfejtett összeget nem vette át arra hivatkozva, hogy késedelmi kamatra is igényt tart. Ezt követően a kamat számfejtése is megtörtént. Ezzel a panaszos elmaradt járandóságát teljes egészében felveheti, esetleg már fel is vette.
Sz.I. szóban lévő követelése kifizetésének elmaradása miatt az országgyűlési biztos olyan intézkedést nem tudott tenni, melynek alapján készenléti díját és kamatait megkaphatta volna. Ilyen igényével bírósághoz kell fordulnia. Ezen jogával akkor is élhet, ha a számára megállapított pénzösszegen túl további követelése van volt munkaadójával szemben. Ezekről a panaszost értesítettük.

Ajánlás

A Magyar Honvédség belső rendelkezései nem sérthetik a jogszabályi előírásokat, esetünkben az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvényt. Ezért - figyelemmel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény 20.§ (1) bekezdésére - azzal az ajánlással élek az MH vezérkari főnök, az MH parancsnok első helyettese felé, hogy ügyintézésüket érintő valamennyi belső szabályozót szíveskedjen felülvizsgáltatni és a jogszabályoknak megfelelően módosítani.

Budapest, 1996. április 22.

Dr. Polt Péter