OBH 2374/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása:

L. I.-né (sz: B. R., an.: V. A.) kárpótlásra jogosult panasszal fordult  az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Sérelmezte, hogy az előírt formanyomtatványon (borítékszám: R. 0473584), az "A" laphoz csatolt 3 db "F" lapon megjelölt vagyontárgyak közül csak egy vagyontárgyra vonatkozó kérelmét bírálta el a hivatal, a másik két "F" lapon megjelölt kérelme tekintetében a hivatal a mai napig nem döntött.
Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján alkotmányos visszásság fennállására lehetett következtetni, az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Az ügyben megkerestem a Győr-Moson-Sopron megyei Kárrendezési Hivatal vezetőjét.

A tényállás megállapítása: 

Panaszos 1991. október 30-ai keltezéssel vagyoni kárpótlás iránti kérelmet terjesztett elő a fentebb említett kárpótlási hivatalhoz.

Az 1. számú "F" lapon leszármazóként 1984-ben elhunyt édesapja - B. J. - tulajdonaként jelzett és az Egyesült Dunaszegi MGTSZ használatába került 1 hektár 888 m2 területű termőföld - melynek AK értéke 18,96 (ebből erdő: 1,11 AK) -   1/7 része után kért kárpótlást. 
Panaszos az ingatlan helyrajzi számát nem jelölte meg. Bizonyítékként csatolta a Tsz. 2/0144. sz. különlapját és a H-224/92/5. sz. (Pót!) hagyatékátadó végzést.  

A 2. számú "F" lapon leszármazóként, 1966-ban elhunyt édesanyja - V. A. - tulajdonaként jelzett és a Győrszemerei Zalka Máté MGTSZ használatába került 3906 m2  területű és 3,8 AK értékűnek megjelölt szántó művelési ágú ingatlan egésze után kért kárpótlást. Bizonyítékként csatolta a Győri Földhivatal 36499/1988. számú - özvegyi jog törlése és földmegváltás tárgyú - határozatát, valamint a 266/92. számú földmegváltásról szóló - a Kárrendezési Hivatalnak címzett - levelét.

A 3. számú "F" lapon az 1968-ban elhunyt nagynénje - V. K.- Nyúli Új Élet Mgtsz használatába került földjei után kért kárpótlást, leszármazóként.
Bizonyítékként csatolta a Nyúlfalvi 1394. sz. telekkönyvi betétet, a nyúli 3. sz. telekkönyvi betétet, a Nyúli tsz. 1968. szeptember 16-án kelt levelét és a Győri Járási Tanács 1968. március 3-án kelt levelét.
Panaszos ezt az "F" lapot is hiányosan és a rendszeresített "Útmutató"-ban leírtaknak értelmétől eltérően töltötte ki.

Az eljáró kárrendezési hivatal:

•	panaszost hiánypótlásra nem szólította fel az eljárás során, azonban egy ingatlan megváltási árára vonatkozó adat beszerzése iránt maga intézkedett;
•	panaszos kérelmében megjelölt három tényállási pont közül csak egyet bírált el,  a 2. számú "F" lapon megjelöltet, a 8-0453584-0012913/1991. sz. határozatával, melyben panaszos részére 3000 forint címletértékű kárpótlási jegyet állapított meg; 
•	panaszos által a földhivatalnál a bizonyítékok beszerzése céljából indított eljárás idejére az előtte folyó eljárást nem függesztette fel.

A Győri Körzeti Földhivatalt panaszos kérte kárpótlási igénye megállapításához szükséges bizonyítékok kiszolgáltatására, melyet a 48993/1991. számon iktatott, s a panaszost arról biztosította, hogy "Kérelmében foglalt adatokat a Hivatal az Ön címére a legrövidebb időn belül megküldi."
Mivel panaszos megfelelő választ nem kapott, tsz. tag nagynénjétől örökölt és nem kárpótolt Nyúli földje után, levélben megkereste az OKKH Tulajdoni Kárrendezési Osztályát, a nyúli földrendező bizottságot, az FM Földügyi és Térképészeti Főosztályt. Az iratokból megállapíthatóan  a kérdéses nyúli földügyben a megyei földhivatal  csak 1995. június 2-án tájékoztatta panaszost az FM illetékes főosztálya által 1995. IV. 26-án elrendelt vizsgálatának eredményeként. Az FM Földügyi és Térképészeti Főosztálya arról tájékoztatta panaszost, hogy mivel megváltott földekről van szó - és kárpótlási igényét is előterjesztette - keresse meg ügyével az OKKH Tulajdoni és Kárrendezési Osztályát. Panaszos a javaslatot elfogadta, megkereste a fent nevezett osztályt, amelynek véleménye elutasító volt. Panaszos ezek után az Országgyűlési Biztoshoz fordult sérelmével. 

Jogszabályi háttér:

1991. évi XXV. törvény

"1. §  (1) ....

(2) E törvény alapján kárpótlás illeti meg azokat a 2. §-ban meghatározott természetes személyeket, akiknek magántulajdona az 1949. június 8-át követően alkotott, a 2. számú mellékletben felsorolt jogszabályok alkalmazása által sérelmet szenvedett."

"2. § (1) Kárpótlásra jogosult:

a) a magyar állampolgár,
b) aki a sérelem elszenvedésekor magyar állampolgár volt,
..."

"(2) Ha az (1) bekezdésben meghatározott jogosult (a továbbiakban: volt tulajdonos) elhalálozott, a kárpótlásra leszármazója, ennek hiányában túlélő házastársa tarthat igényt."

"10. § (1) Az e törvény hatálya alá tartozó ügyekben első fokon a megyei (fővárosi) kárrendezési hivatal, másodfokon az Országos Kárrendezési Hivatal (a továbbiakban együtt: hivatal) jár el."

"11. § (1) A kárpótlás iránti kérelmet a jogosult 1991. december 16. napjáig nyújthatja be az illetékes megyei kárrendezési hivatalhoz.

(2) Abban az esetben, ha a kárpótlás alapjául szolgáló vagyontárgyak között ingatlan is van, az annak fekvése szerinti megyei (fővárosi) kárrendezési hivatal jár el."

"12. § (1) A kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelem benyújtására a 11. § (1) bekezdésében előírt határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.

(2) A kérelemhez csatolni kell a jogosultságot igazoló valamennyi okiratot vagy annak másolatát, illetőleg ezek hiányában hivatkozni kell az egyéb bizonyítási eszközökre.

(3) Amennyiben a kérelem benyújtására nem a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kerül sor, a kérelmet a hivatal megfelelő póthatáridő kitűzésével hiánypótlásra adja vissza. Amennyiben a jogosult a hiányt ismételt hiánypótlási felhívásra sem pótolja, a hivatal a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.

(4) ...

(5) A hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény  szabályai szerint jár el, azzal az eltéréssel, hogy:

a) ...
b) ha a kérelem benyújtásakor vagy a hivatal felhívására az igénylő igazolja, hogy a kárpótlási igényét megalapozó tulajdonjogának megállapításához szükséges más bírósági, hatósági eljárást megindította, az eljárást fel kell függeszteni."

104/1991. (VIII. 3.) Korm. rendelet

"17. § (1) A kárpótlásra irányuló kérelmet az e rendelet mellékletének megfelelő nyomtatványon ("Adatlapon") kell előterjeszteni.

(2) Az államigazgatási szerv, az önkormányzat jegyzője, a gazdálkodó szervezet [Ptk. 685. § c) pont], a levéltár, továbbá minden, ilyen adattal rendelkező jogi személy – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – köteles a kárpótlási kérelem elbírálásához szükséges adatot, okiratot, vagy ennek másolatát – kérelemre – a jogosult rendelkezésére bocsátani.

(3) Az Adatlapot az abban megjelölt okirati bizonyítékokkal együtt az illetékes kárrendezési hivatalhoz kell eljuttatni. Az Adatlap és más bizonyításra alkalmas okirat beszerzésének költségei a kérelmezőt terhelik."

18. § (1) A kárpótlásra jogosultság a termőföld és más ingatlan esetében – a tulajdonelvonásról rendelkező hatósági határozaton vagy ilyen tartalmú más közokiraton kívül – a földhivatal által e célra kiállított hatósági bizonyítvánnyal (a továbbiakban: bizonyítvány) is igazolható.

(2) ...

(3) A bizonyítványt a földhivatal a nála őrzött okiratok (telekkönyvi betét, földnyilvántartási birtokív, térkép, földrendezési, zártkertrendezési, tagosítási, földmegváltási, földfelajánlási, földértékelési, földmérési stb. iratok) alapján a jogosult kérelmére adja ki."

"21. § (1) A földhivatal a termőföldek művelési ágára, területére és AK értékére vonatkozó adatokat e földeknek a gazdálkodó szervezet használatába (kezelésébe) kerülése időpontjának megfelelő állapot szerint – a földrendezés során készített adatgyűjtőlapok, a használatba (kezelésbe) vétel idején érvényben volt birtokívek és más földnyilvántartási munkarészek alapján igazolja."

"22. § A kérelmező az Adatlapon a termőföldért fizetett megváltás (föld utáni térítés) összegét is köteles feltüntetni."

1957. évi IV. törvény

"4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja."

"26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.

(2)  ...
(3) ...

(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."

"27. § (1) ...

(2) A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány."

"42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

"43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:

a) ... 
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) ..."

"48. § (1) A közigazgatási szerv a határozatot név-, szám- vagy számítási hiba és más hasonló elírás esetén – a szükséghez képest az ügyfél meghallgatása után – kijavíthatja vagy kicserélheti.

(2) A közigazgatási szerv hivatalból vagy az ügyfél kérelmére a határozatot kiegészítheti, ha az ügy érdeméhez tartozó kérdésben nem határozott. A kiegészítés a határozat egyéb rendelkezéseit nem érintheti."

1949. évi XX. törvény

"2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

"13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."

A vizsgálat megállapításai:

1.	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az eljáró kárpótlási hivatal panaszos részére helyesen állapította meg a 2. sz. "F" lapon panaszos által kért  kárpótlás mértékét. A kárpótlást panaszos leszármazói jogon kérte, azonban a Hivatal helyesen ismerte fel, hogy a kárpótlás panaszosnak nem leszármazói jogon, hanem saját jogon jár, és helyesen járt el akkor, amikor a bizonyítékok közül hiányzó megváltási ár mértékére vonatkozó igazolást hivatalból beszerezte.

2.	A 1. és a 3. sz. "F" lapokon feltüntetett - a panaszos kárpótlás iránti kérelmének részét jelentő - igények ügyében nem döntött. Ezeket a jogilag jelentős tényállási elemeket - melyhez a jogszabály következményeket fűz - nem emelte a tényállás elemei közé.
Ez úgy fordulhatott elő, hogy a hivatal

- hiánypótlás nem bocsájtott ki,
- a tényállást nem tisztázta,
- a tényállás tisztázásához szükséges időre az eljárást nem függesztette fel.

Az említett eljárási cselekmények végrehajtására a hivatalnak meg volt a lehetősége, az azonban eljárás során elmulasztotta.

c)	Változatlanul tisztázásra szorul az 2. sz. "F" lapon bejelentett igény jogalapja, jogcíme és az örökség osztályos egyezséggel nem érintett része után a panaszost megillető  kárpótlás mértéke, esetleg a jogalap hiánya. (AH. 224/92/5. sz. Póthagyatékátadó végzést az ügyben megelőző hagyatékátadó végzés!)

d)	Kérésemre a Győri Körzeti Földhivatal csatolta azokat a bizonyítékokat, melyek alapján panaszost kárpótlás illeti meg a 3. sz. "F" lapon írt, nyúli MGTSZ tulajdonába került földekért. E földeket - Nyúlhegy 303 hrsz. B.5. sorsz; nyúlfalui 792/2. hrsz. B.11. sorsz; nyúli 3. sz. telekkönyvi betét B.1296.sorsz. - panaszos nagynénjétől megörökölte, amely panaszostól az 1967. évi IV. törvény végrehajtása során, a csatolt 3. sz. kimutatás szerint, 10,07 AK értékben 3147 forint megváltási ár ellenében a tsz.  használatába került. S mint ilyen, ez is a tényállás része, melyhez a jogszabály azt a következményt fűzi, hogy a jogosult kérésére kárpótlást kell megállapítani érte.

Érintett alkotmányos jogok:

1.	Tulajdonhoz való jog
2.	Jogbiztonság

1.	"A tulajdonviszonyok rendezése" alkotmányos feladat, mivel az alkotmány preambuluma célul tűzi ki a szociális piacgazdaság megteremtését.  Ez a tulajdonrendezés egyben olyan komplex folyamat, melyben mind a "múlt lezárásának", mind a múlt rendszer alapját képező társadalmi tulajdon átalakításának, mind az új tulajdonszerzéseknek alkotmányosaknak kell lenniük, mégpedig a volt, a jelenlegi és a jövendő  tulajdonosok szempontjából egyaránt (28/1991. (VI. 13.) AB hat.)

2.	Jogbiztonság elvét azzal sértette a hivatal, hogy  az ügyben egyes alapvető jogszabályok betartásának mellőzésével az eljárást elhúzta és kiszámíthatatlanná tette.
	Az eljáró hivatal a jogszabályok megszegésével alkotmányos visszásságot idézett elő.

A j á n l á s :

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésére hivatkozással felkérem a Győr-Moson-Sopron megyei Kárrendezési Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálja meg a konkrét ügyben az alkotmányos visszásság kialakulásához vezető eljárását, s a visszásság megszüntetése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.

Felhívom hivatalvezető úr szíves figyelmét az  idézett törvény 21. § (2) bekezdésében foglaltakra.

Budapest, 1996. november 22.

Gönczöl Katalin