OBH 2322/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása

V.B. .......................... lakos azzal a kéréssel fordult hivatalunkhoz, hogy nyújtsunk segítséget a sérelmére elkövetett közúti baleset gondatlan okozása és lopás vétsége miatt indult büntetőeljárások nyomozás megszüntetése utáni folytatásához. Kérelmét arra alapozta, hogy a rendőrség nem folytatta le teljes körűen a nyomozást, nem hallgatott ki minden tanút, a bevont szakértők elfogultak voltak.
A panasz tartalmazta azt is, hogy az ügyészi szervek V.B. panaszait elutasították.
A panaszos azért kérte a nyomozás tovább folytatását, mert a balesetben nem tartotta magát vétkesnek, de kára keletkezett, illetve kára merült fel a rendőrség eljárása során is.

Érintett alkotmányos jogok

Jogállamiság (Alk. 2.§ (1) bek.).
Állami döntések elleni kifogások bíróság előtti érvényesítéséhez való jog (Alk. 70/K.§.).

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX törvény 2.§ (1) bek. így rendelkezik: "A Magyar Köztársaság .... demokratikus jogállam."
A 70/K.§ pedig előírja, hogy 'Az alapvető jogok megsértése miatt keletkezett igénynek, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság előtt érvényesíthetők."
A Be. 139.§ (1) bek. szerint "A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a/ a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követtel el;
b/ a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c/ a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
d/ a cselekményt már jogerősen elbírálták."
A 148.§ (1) bek. szerint "Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, e miatt panasszal élhet."
Az (5) bek. szerint "Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a feletess ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja."
A (7)-(8) bek. szerint "A panasz elbírálásáról a panasztevőt - határozat hatályon kívül helyezése, illetőleg megváltoztatása esetén pedig azokat is, akikkel a határozatot közölték - értesíteni kell.
A panasz elbírálásából ki van zárva az, aki a panaszra okot adó határozatot hozta vagy jóváhagyta, illetőleg az intézkedést tette vagy elmulasztotta."
A 131.§ (1) bek. szerint "A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést."
A Be. 18.§-a így rendelkezik: "(1) Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
a/ a nyomozó hatóságot nyomozási cselekményre és a nyomázásnak az általa megjelölt határidőn belüli befejezésére utasíthatja;
b/ a nyomozás irataiba betekinthet és azokat magához kérheti;
c/ a nyomozási cselekményeknél jelen lehet;
d/ a nyomozó hatóság határozatát megváltoztathatja vagy hatályon kívül helyezheti;
e/ a nyomozást megszüntetheti, és a nyomozó hatóságot a nyomozás megszüntetésére utasíthatja;
f/ a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.
(2) Az ügyész a nyomozás során felügyel arra, hogy az eljárásban részt vevő személyek jogaikat érvényesíthessék és ellenőrzi a kényszerintézkedések alkalmazásának törvényességét.
(3) Az ügyész az eljárást a nyomozó hatóságtól magához vonhatja..."
A Be. 120.§-a így rendelkezik: "Bűnügyi költség a/ mindaz a költség, amelyet az ügyben... az állam előlegezett, b/ a terheltnek és a magánvádlónak az ügyben felmerült készkiadása, c/ a védőnek és a sértett képviselőjének készkiadása és díja."
A bűnügyi költség viselését rendezi a Be. 217-219.§-ai.
A 217.§-a szerint: (1) A bíróság a vádlottat a bűnügyi költség viselésére kötelezi, ha őt bűnösnek mondja ki, vagy szabálysértés elkövetéséért a felelősséget megállapítja. Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra a bűnügyi költségre, amelynek viselésére e törvény alapján mást kell kötelezni.
(2) A vádlottat csak azzal a cselekménnyel, illetőleg a tényállásnak azzal a részével kapcsolatban felmerült bűnügyi költség viselésére lehet kötelezni, amelyre bűnösségét vagy felelősségét megállapították. Nem lehet kötelezni annak a bűnügyi költségnek viselésére, amely - nem az ő mulasztása folytán - szükségtelenül merült fel.
(3) A bíróság a bűncselekmény súlyához képest aránytalanul nagy bűnügyi költség egy részének megfizetése alól a vádlottat kivételesen mentesítheti.
(4) A bíróság a bűnösnek kimondott vádlottakat külön-külön vagy egyetemlegesen kötelezi a bánügyi költség viselésére. Nincs helye egyetemleges kötelezésnek, ha a bűnügyi költség, illetőleg annak egy része vádlottak szerint elkülöníthető."
A 218.§-a szerint: "(1) Az állam viseli a 120.§ (1) bekezdésének a/ pontjában meghatározott bűnügyi költséget, ha a a bíróság a vádlottat felmenti, az eljárást megszünteti vagy szabálysértés miatt a felelősségét nem állapítja meg, továbbá azt a költséget is, amely annak kapcsán merült fel, hogy a vádlott a magyar nyelvet nem ismeri, illetve azt a költséget, amelynek viselésére a bíróság a vádlottat a 217.§ (2) - (3) bekezdése alapján nem kötelezte...
(3) A vádlott felmentése vagy a büntetőeljárás megszüntetése esetén is kötelezni kell a vádlottat annak a költségnek a viselésére, amely az ő mulasztása folytán merült fel."
A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény 61.§ (1) bek. szerint: "Eljárási költség mindaz a költség, amelyet az ügyben az eljárás megindításáról a büntetés végrehajtásáig - ideértve a felügyeleti intézkedést követő eljárást is - az állam előlegezett, valamint az elkövetőnek és a magánindítvány előterjesztőjének az ügyben felmerült indokolt készkiadása."
A (2) bek. így szól: "Ha a szabálysértési hatóság a szabálysértés elkövetését megállapította, az eljárási költséget az elkövető viseli."
A (4) bek. előírja, hogy "Az eljárás megszüntetése esetén az eljárási költség az államot terheli, kivéve, ha a szabálysértési hatóság az elkövető felelősségét megállapította, de a felelősségre vonás mellőzésével vagy figyelmeztetéssel szüntette meg az eljárást."
A bűnügyi költségek előlegezéséről, továbbá az államot illető bűnügyi költségek behajtásáról és elszámolásáról szóló 120/1973. (IK. 1974. 1.) IM utasítás módosításáról szóló 18/1994. (XII.7.) IM rendelet 1.§-a szerint "A bűnügyi költséget - ha jogszabály kivételt nem tesz - a rendelkezésre álló pénzügyi fedezet terhére az a nyomozó hatóság, nyomozást vagy nyomozási cselekményeket végző más szerv (Be. 16.§), illetőleg bíróság (a továbbiakban együtt: eljáró hatóság) előlegezi, amelynek eljárásában a bánügyi költség felmerül."
A büntetőeljárás során lefoglalt dolgok kezeléséről és nyilvántartásáról szóló 117/1984. (IK 12.) IM-BM-PM-Legf.Ü. együttes utasítás módosításáról szóló 1/1993. (I.13.) IM-BM-PM együttes rendelet 26.§-a így rendelkezik: "(A bűnjellel kapcsolatban felmerülő költségek közül bűnügyi költség az a költség, amely a bűnjel)
b/ szakszerű kezelésével megbízott gazdálkodó szervezet vagy vállalkozó részére őrzési és kezelési díj (költség) címén, továbbá a bűnjel állagának megóvásával és karbantartásával megbízott gazdálkodó szervezet, vállalkozó vagy szakérte-lemmel rendelkező magánszemély részére költségtérítés és munkadíj címén," (merül fel, és kerül kifizetésre).
A bűnügyek rendőrségi nyomozásáról szóló 40/1987. számú BM utasítás 370. d/ pontja szerint "Bűnügyi költségként költségjegyzékbe kell foglalni az alábbiakat... a lefoglalt dolog szállításával, megőrzésével (tárolásával) és előzetes értékesítésével felmerült költséget..."

A megállapított tényállás

Panaszos, és F.H. osztrák állampolgár 1994. szeptember 11-én gépkocsijaikkal összeütköztek. A helyszínen rendőri intézkedés történt, melyet követően közlekedési szabálysértés miatt V. ellen eljárás indult. A hatóság a helyszíni nyomok, a meghallgatott tanúk vallomásai és szakértői vélemény alapján megállapította, hogy a baleset okozója a panaszos volt, mert nem adta meg az elsőbbséget F.H.-nak.
A .......... rendőrkapitányság fenti döntését V.B. megpanaszolta, amit a Győr-Moson-Sopron Megyei Főügyészség elutasított a Közl. 2255/1994. számú, 1994. november 23-án kelt határozatával. A főügyészség a rendőrhatósági eljárást és döntését helyesnek ítélte meg.
Ezen határozatában arról is rendelkezett a főügyészség, hogy V.B. gépkocsijából a balesetet követően elveszett készpénz - 35.700 Ft  - miatt ismeretlen tettes ellen nyomozást rendelt el lopás miatt. Ezen nyomozás lefolytatásával is a ...... rendőrkapitányság bűnügyi osztályát bízta meg a főügyészség.
V.B. a főügyészség panaszelutasító határozatát nem fogadta el, azt továbbra is írásban kifogásolta, egyben kérte a főügyészséget, hogy a rendőri szervet kötelezette több, általa megjelölt nyomozati cselekmény lefolytatására. Ez a kérelem 1994. december 9-én kelt, mely arra is kiterjedt, hogy a rendőrség nem adja ki részére a gépkocsit, vagy legalább a rendszámtáblát, amit lefoglaltak a baleset után, bár ezt többször kérte arra hivatkozva, hogy legalább az adóterhet csökkenthesse.
A főügyészség Közl. 2255/1994/2-I. számú, 1994. december 27-én kelt átiratában arról értesítette V.B.-t, hogy az általa korábban megjelölt pénzösszeg eltűnése miatt már elrendelték a nyomozást. A közúti baleset ügyében szabálysértési eljárást folytat a rendőri szerv, ezért nincs lehetőség arra, hogy nyomozati  cselekmény elvégzésére kötelezzék a szabálysértési hatóságot.
V.B. ezt követően is sorozatos beadvánnyal élt a baleset ügyében eljáró rendőri szervekhez. Ezért elrendelték a szakértői vélemény kiegészítését, további meghallgatásokat foganatosítottak, majd 1995. április 20-án kelt 1079/1995. számú határozatával, elévülés miatt a ......... rendőrkapitányság igazgatásrendészeti osztálya megszüntette a szabálysértési eljárást.
V.B. ez ellen a határozat ellen is fellebbezéssel élt, új eljárás lefolytatását kérte. A beadvány alapján 1995. május 24-én a szabálysértési hatóság tárgyalást tartott az ügyben, meghallgatta V.B.-t. A tárgyalást követően, 1995. május 25-én a hatóság újabb szabálysértési határozatot hozott, ami az iratoknak a rendőrkapitányság közlekedési osztályára való áttételéről szólt, F.H. elleni büntetőeljárás lefolytatása céljából.
Az ügyben V.B. ismét megkereste az ügyészséget, sérelmezte a közlekedési baleset során a rendőrségre beszállított gépkocsija tárolásával és visszaadásával kapcsolatos körülményeket. A főügyészség B.2255/1994/3. szám alatt hozott értesítése, mely 1995. szeptember 13-án kelt, a következőket tartalmazza: "A rendőrkapitányság 1994. szeptember 11-én V.B. gépkocsiját, mely a baleset során sérült, járműtárolóba szállította, annak igazságügyi szakértői vizsgálata céljából. A vizsgálat október 25-én megtörtént. Október 26-án a tároló tulajdonosa értesítette V.B.-t, hogy gépkocsiját elviheti. A tárolásért V.B..-t a tároló tulajdonosa tárolási díj fizetésére kötelezte, de azt ő nem fizette meg, megegyezni nem tudtak, ezért a gépkocsit nem adta ki a tároló tulajdonosa. A gépkocsi további tárolás céljából, további díj felszámolásával továbbra is ott maradt.
A főügyészségi átiratból az is kiderül, hogy 1995. február 15-én V.B.-t kihallgatása során az eljáró rendőrtiszt felhívta a gépkocsi elszállítására, de annak V.B. nem tett eleget. 1995. július 6-án ismét felhívták a panaszost a gépkocsi tárolóból való elszállítására, de ekkor sem tett semmi V.B. A főügyészség ezen levele végül tartalmazza, hogy a gépkocsi díjmentes elszállítására nincs lehetősége V.B.-nak.
A ........ rendőrkapitányság közlekedési osztálya 2932/1994. szám alatt 1995. július 13-án, közúti baleset gondatlan okozása vétség miatt nyomozást rendelt el F.H. ellen. A gyanúsítás alapja az a baleset volt, ami 1994. szeptember 11-én történt, és megsérült V.B. Trabant gépkocsija is. A nyomozást 1995. szeptember 12-én szüntették meg arra tekintettel, hogy nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése.
A nyomozást megszüntető határozat ellen panasszal élt V.B. és F.H. is. V.B. a nyomozás továbbfolytatását kérte, F.H. pedig a nyomozás bűncselekmény hiányában való megszüntetését.
A megyei főügyészség a panaszokat elutasította a Közl.1391/1995/3. számú határozatában, ami 1995. szeptember 28-án kelt. A főügyészség a bizonyítási eljárás lefolytatását teljes körűnek értékelte és úgy ítélte mg, hogy a nyomozás továbbfolytatásától sem várható eredmény, az ügynek bíróság elé vitelére pedig a beszerzett adatok alapján nem látott lehetőséget.
A főügyészségi határozat azt is tartalmazta, hogy "... a helyszínelő által rögzített... de kellően nem dokumentált nyomokból teljes bizonyossággal nem lehetett megállapítani, hogy ki, milyen irányból közlekedett... a felelősség kérdése sem eldönthető, ezért a nyomozó hatóság intézkedése megfelelő volt, amikor ... a nyomozás bizonyítottság hiánya okából történő megszüntetése mellett döntött."
A ..... rendőrkapitányság - ügyészi elrendelés alapján - lopás vétsége miatt is folytatott nyomozást az 5397/1994. bü. szám alatt ismeretlen tettes ellen, melynek tárgya a V.B. balesete során eltűnt 35.700 Ft volt. A nyomozást a hatóság 1995. január 19-én megszüntette arra tekintettel, hogy "nem állapítható meg a bűncselekmény elkövetése." Ezt a határozatot V.B. ugyancsak megpanaszolta, kérte az eljárás folytatását.
A ............. városi ügyészség B.431/1995. számú, 1995. március 24-én kelt határozatában a panasznak helyet adott annyiban, hogy a nyomozás meg-szüntetés jogcímét megváltoztatta a következőre: "A nyomozás adatai alapján nem állapítható meg az elkövető kiléte, és eredmény a nyomozás továbbfolytatásától sem várható." A határozatban arra is kitért az ügyész, hogy "a nyomozó hatóság az elkövető felderítése során mulasztást nem követett el, így további nyomozati cselekmények végrehajtása nem szükséges."

A vizsgálat megállapításai

A V.B. által kifogásolt rendőrségi és ügyészségi eljárások, illetve döntések irataiból megállapítottam, hogy megfelelően foglalkoztak a panaszos beadványaival, válaszokat minden estben meg is kapta.
Megállapítottam azt is, hogy a nyomozások során a hatóságok törekedtek a tényállás megfelelő felderítésére. Erre utalnak: meghallgatások, szakértői vélemények, azok kiegészítésének beszerzése, tanú kihallgatások, gyanúsított kihallgatása, szembesítések foganatosítása.
Az is nyilvánvaló, hogy a V.B. által kezdeményezett rendőri eljárások - panaszok, beadványok folytán - ügyészségi határozatokkal váltak jogerőssé. A panaszos kérése ezen irányba tehát alkotmányos visszásság gyanúját nem alapozza meg.
A vizsgálat során megállapítottam, továbbá, hogy V.B. Trabant gépkocsijának rendőrségre való beszállítása, majd tárolása, őrzése a szakértői vizsgálat szempontjából - amit egyébként  V.B. is kért - indokolt volt.
Nem tisztázták viszont, hogy ki viseli a tárolás, őrzés költségét addig az időpontig, amíg V.B.-t felhívták a kocsi elszállítására, illetve az azt követő időszakra.
A szabálysértési törvény 60.§ (1) bek. szerint: "Az eljárás megszüntetése esetén az eljárási költség az államot terheli, kivéve, ha a szabálysértési hatóság az elkövető felelősségét megállapította, de a felelősségre vonás mellőzésével, vagy figyelmeztetéssel szüntette meg az eljárást."
V.B. esetében 1995. április 20-án kelt 1079/1995. számú határozatával a rendőrség elévülés miatt szüntette meg a szabálysértési eljárást, majd 1995. május 25-én a hatóság újabb szabálysértési határozatot hozott, ami az iratoknak a rendőrkapitányság közlekedési osztályára való áttételéről szólt, F.H. elleni büntetőeljárás lefolytatása céljából. Szó sem volt tehát arról, hogy a hatóság V.B. felelősségét megállapította, de felelősségre vonását mellőzte, vagy figyelmeztette volna. Ezért a szabálysértési eljárásban felmerült költséget, vagyis a gépkocsi tárolásával, őrzésével felmerült kiadásokat az államnak kell viselnie.
Az eljárás büntető szakaszában való költségviselésről a Be. rendelkezik. E szerint: "Bűnügyi költség ... mindaz a költség, amelyet az ügyben... az állam előlegezett, ..." 
A 218.§ (1) bekezdése pedig azt mondja ki, hogy "az állam viseli a 120.§ (1) bekezdésének a/ pontjában meghatározott bűnügyi költséget, ha a bíróság a vádlottat felmenti, az eljárást megszünteti vagy szabálysértés miatt a felelősségét nem állapítja meg."
V.B. ügyében a .......... rendőrkapitányság közlekedési osztálya 1995. július 13-án közúti baleset gondatlan okozása vétség miatt F.H. ellen rendelt el nyomozást. V.B. nem volt gyanúsított, hanem sértetti minőségben hallgatták ki és szembesítették F.H. -el.
A nyomozást 1995. szeptember 12-én megszüntették, mely ellen a gyanúsított és a sértett is panasszal élt. A megyei főügyészség a panaszokat elutasította 1995. szeptember 28-án kelt határozatával, így a döntés jogerőssé vált.
A rendelkezésre álló adatok szerint 1995. február 15-én V.B.-t - kihallgatása során - az eljáró rendőrtiszt felhívta a gépkocsi elszállítására, de annak V.B. nem tett eleget.
1995. július 6-án ismét felhívták a panaszost a gépkocsi tárolóból való elszállítására, de ekkor sem tett semmit V.B. Ezek a körülmények befolyásolják a bűnügyi költség viselését, mivel V.B. is hozzájárult a költségek növeléséhez. A főügyészségnek a költségviselésre vonatkozó tájékoztató levele tehát megalapozott annyiban, hogy a gépkocsi díjmentes elszállítására nincs lehetőség.
A tárolással és őrzéssel kapcsolatos költségeket a rendőri szervnek és a panaszosnak megosztva kell viselnie. A rendőrség (vagyis az állam) viseli addig az időpontig, amíg fel nem szólították V.B.-t a gépkocsi elszállítására, attól kezdve pedig a panaszos köteles állni a felmerült költségeket. A költségviselés ezen megosztását a jogállamiság követeli meg. Az ezzel ellentétes költségviselés alkotmányos visszásságot idéz elő.

Ajánlás

Megkeresem a Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét és kérem, hogy vizsgálja felül V.B. gépkocsijának rendőrség által való tárolásával, őrzésével kapcsolatos eljárást. Kérem, hogy vizsgálatát terjessze ki arra is, hogy az eljáró ügyintéző mulasztása megállapítható-e az ügyben. Vizsgálati eredménytől függően kérem a szükséges intézkedéseket szíveskedjen megtenni.

Budapest, 1996. augusztus 14.

Gönczöl Katalin