OBH 2250/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

	Az eljárás megindulása

	Veszprém-gyulafirátóti lakosok  fordultak panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványukban sérelmezték a szomszédjukban működő árufuvarozó vállalkozó tevékenységét, mely zavarja nyugalmukat és szennyezi a környezetet. Panaszukat hatósági eljárás lefolytatása céljából áttettük a veszprémi polgármesteri hivatalhoz. Érdemi intézkedés ügyükben azonban nem történt.

	1996. május 15.-én indult az eljárás az egészséges  épített környezethez, az egészséges élethez , illetőleg a jogbiztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt.

	A megállapított tényállás

	A panaszosok családi házzal sűrűn beépített lakóterületen élnek. Szállító járművek, munkagépek elhelyezése e környezetben zavaró, az ott élők nyugalmát, egészségét veszélyezteti. A Köztársasági Megbízott Területi Hivatala  1991. július 19.-i határozata kitért arra, hogy az ilyen jellegű tevékenység folytatására iparterületen kerülhet sor. Ennek kijelölését kezdeményezte az önkormányzattól. Az akkor még vállalkozóként működő fuvarozó tevékenységéhez szükséges volt a környezetvédelmi hatóság szakvéleménye. A területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőség lefolytatta a környezetszennyezésre irányuló ( talaj-és légszennyezés, veszélyes hulladék) vizsgálatát. Az 1994. július 13.-i vizsgálat szerint a víz és talajminta nem volt szennyezett. A felügyelet szerint a  mozgásban lévő gépjárművek által okozott légszennyezettség vizsgálata az ÁNTSZ, a légszennyezés a közlekedési hatóság hatáskörébe tartozik. A zaj- és rezgésvédelmi vizsgálat megállapította, hogy a zajártalmat a gépjárművek járatása okozza. Véleményük szerint birtokvédelmi eljárást kell indítaniuk a vállalkozó ellen. Elmulasztották megállapítani azonban, hogy mekkora a még megengedett zaj- és rezgésszint  a panaszosok által lakott területen. Ennek hiányában pedig nincs mód az intézkedésre.

	Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

A birtok és a birtokvédelem

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani. 192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

Birtokvédelem
Ptké. 26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.

Ptké. 27. § (1) A hasznok, károk és költségek kérdésében hozott határozat végrehajtása a birtokvitában eljáró jegyző székhelye szerint illetékes helyi bíróság (városi, fővárosi kerületi bíróság, a továbbiakban: helyi bíróság) hatáskörébe tartozik.
(2) A hasznok, károk és költségek kérdésében hozott határozat alapján végrehajtásnak nincs helye akkor, ha az érdekelt fél akár ebben a kérdésben, akár a birtoklás kérdésében keresetet indított.
(3) A bíróság a hasznok, károk és költségek kérdésében akkor is határoz, ha az érdekelt fél csak a birtoklás kérdésében indított keresetet.
(4) A bíróság elrendelheti a birtoklás kérdésében hozott határozat végrehajtásának felfüggesztését, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a határozat megváltoztatása várható.
Ptké. 28. § (1) A jegyző határozatát meghozatala után haladéktalanul írásban közölni kell.

(2) A határozatot sérelmesnek tartó fél az ellenérdekű fél ellen a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül indíthat keresetet. A határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye; az igazolás felől a bíróság dönt.
(3) A keresetlevelet akár a jegyzőnél, akár e szerv székhelye szerint illetékes helyi bíróságnál be lehet nyújtani. A jegyző a keresetlevelet az ügyre vonatkozó iratokkal együtt három napon belül köteles a helyi bírósághoz áttenni.
(4) Ha a keresetlevelet a helyi bíróságnál nyújtották be, a helyi bíróság az államigazgatási iratok beszerzése iránt intézkedik.

1977. évi I. törvény
a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról

 2. § A közérdekű bejelentéseket, javaslatokat és panaszokat e törvény szerint kötelesek elintézni

 9. § (1) A közérdekű bejelentést, illetőleg javaslatot az elintézésre hivatott szerv köteles az ügy megvizsgálása és a tényállás megállapítása alapján elintézni.

11. § (1) Az elintézésre hivatott szerv a vizsgálat befejezésekor a tett intézkedésről vagy annak mellőzéséről köteles a bejelentőt (javaslattevőt) írásban haladéktalanul értesíteni. Az állásfoglalás indokait is közölni kell.
(2) Az írásbeli értesítés mellőzhető, ha az elintézésről a bejelentőt (javaslattevőt) szóban tájékoztatták és a tájékoztatást tudomásul vette.

1990. évi V. törvény
az egyéni vállalkozásról

14. § (1) Az egyéni vállalkozótól vissza kell vonni az igazolványt, ha:
a) olyan körülmény merül fel, ami az igazolvány kiadását kizárná (5. § szerinti okok);
b) a működéshez szükséges, e törvényben vagy más jogszabályban előírt követelményeknek nem felel meg és a jegyző vagy a külön jogszabályban megjelölt hatóság felszólítása ellenére e követelményeknek 30 napon, illetve a külön jogszabályi felhatalmazás alapján a hatóság által meghatározott határidőn belül nem tesz eleget;

1991. évi XI. törvény
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról

A Szolgálat feladatai

4. § (1) A 3. §-ban foglaltak végrehajtása érdekében a Szolgálat feladata különösen
a) a légszennyezettség (immisszió) normáinak kimunkálása, a települések légszennyezettségének rendszeres ellenőrzése, a zárt terek levegőminőségének közegészségügyi vizsgálata;

1995. évi LIII. törvény
a környezet védelmének általános szabályairól

Az épített környezet védelme

24. § Az épített környezet védelme kiterjed a településekre, az egyedi építményekre és műszaki létesítményekre.
25. § (1) A települések területén a környezet terhelhetősége és a településrészek rendeltetése alapján a rendezési tervben övezeteket kell meghatározni.
(2) Az egyes övezetekben folytatható tevékenységek a külön jogszabályban a környezetterhelés jellege alapján meghatározott védőtávolság, védőterület megléte és a védelmi előírás megtartása esetén engedélyezhetők.
(3) A kijelölt védőterületen vagy védőtávolságon belül az adott övezet rendeltetésével össze nem férő tevékenység – külön védelmi intézkedés nélkül – nem folytatható.
27. § A természetes és épített környezet összehangolt védelme érdekében a területfejlesztési koncepciókban, a területrendezési és településrendezési tervek elkészítése során a bennük foglalt elképzelések várható környezeti hatásait is fel kell tárni, és értékelni, a szükséges környezetvédelmi intézkedéseket környezetvédelmi fejezetben – vagy önálló környezetvédelmi tervben, illetőleg programban – kell rögzíteni. Ezek tartalmi követelményeit e törvény, valamint külön jogszabályok állapítják meg.

Zaj és rezgés

31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.

A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK KÖRNYEZETVÉDELMI FELADATAI

46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
b) a Programban foglalt célokkal, feladatokkal és a település rendezési tervével összhangban illetékességi területére önálló települési környezetvédelmi programot dolgoz ki, amelyet képviselő-testülete (közgyűlése) hagy jóvá;
c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
d) együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel;
e) elemzi, értékeli a környezet állapotát illetékességi területén, és arról szükség szerint, de legalább évente egyszer tájékoztatja a lakosságot;
f) a fejlesztési feladatok során érvényesíti a környezetvédelem követelményeit, elősegíti a környezeti állapot javítását.

A környezetvédelmi hatósági feladatok ellátása

65. § (1) A környezetvédelmi hatósági feladatokat első fokon
a) a helyi önkormányzat hatáskörébe nem tartozó ügyekben – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a területi környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban: felügyelőség),
b) a helyi önkormányzat hatáskörébe tartozó ügyekben – külön jogszabályok rendelkezései szerint – a polgármester (főpolgármester), illetve a jegyző (fővárosi főjegyző) (a továbbiakban együtt: önkormányzati környezetvédelmi hatóság),
c) az olyan ügyekben, amelyekben a hatósági feladat tárgyát képező vagyontárgy települési önkormányzat tulajdonában vagy többségi települési önkormányzati tulajdonban van, a felügyelőség
látja el.

Környezetvédelmi felülvizsgálat

73. § (1) Az egyes tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának feltárására és megismerésére, valamint a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére környezetvédelmi felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat) kell végezni.
(2) A felülvizsgálat szempontjából:
a) tevékenységnek minősül valamely – a környezet igénybevételével, veszélyeztetésével vagy környezetszennyezéssel járó – művelet, illetőleg technológia folytatása, felújítása, helyreállítása és felhagyása;
b) érdekelt az a) pontban meghatározott tevékenység gyakorlója.

74. § (1) A felügyelőség az érdekeltet tevékenysége környezetre gyakorolt hatásának feltárása érdekében – teljes körű vagy részleges – felülvizsgálatra kötelezi akkor, ha környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást észlel.
(2) A felügyelőség felülvizsgálatot rendel el, ha az érdekelt
a) környezetvédelmi engedélyhez kötött tevékenységet ilyen engedély nélkül kezdett meg vagy folytat, továbbá
b) kiemelten védett, védett, illetőleg védőterületen (nemzeti park, természetvédelmi terület, tájvédelmi körzet, vízminőség-védelmi terület, hidrogeológiai védőterület, ivó-, ásvány- és gyógyvízkivételek védőterületei) a környezetet veszélyeztető tevékenységet folytat.
(3) Ha a felügyelőség a környezetvédelmi felülvizsgálat alatt környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást észlel, akkor az azt okozó feltárt tevékenységet a hatásterületen teljeskörűen vagy részlegesen korlátozhatja, illetőleg felfüggesztheti.

75. § (1) A teljes körű felülvizsgálatnak ki kell terjednie
a) az alkalmazott technológiák ismertetésére, a berendezések műszaki állapotának, korszerűségének bemutatására;
b) a tevékenység folytatása során okozott környezetterhelések és -igénybevételek adatokkal alátámasztott bemutatására;
c) a tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó műveletekre, különösen az anyagforgalomra, a be- és kiszállításra, a hulladék- és szennyvízkezelésre;
d) az esetleg bekövetkező meghibásodásból vagy környezeti katasztrófa miatt feltételezhetően a környezetbe kerülő szennyező anyagok és energia meghatározására;
e) a környezetveszélyeztetés megelőzése, a környezetkárosodás elhárítása érdekében tett és tervezett intézkedések bemutatására;
f) a tevékenység felhagyása után teendő intézkedésekre.
(2) A felülvizsgálat során a környezetszennyezés megszüntetésének – s ha ez nem lehetséges – a környezetigénybevétel és -szennyezés mérséklésének lehetőségeit és feltételeit meg kell határozni.
(3) A részleges felülvizsgálatnak az (1) és (2) bekezdésben írt feltételek közül a felügyelőség által megjelöltekre kell kiterjednie.
76. § (1) A felülvizsgálatot az érdekelt saját költségén maga végezheti, illetőleg ilyen vizsgálat végzésére feljogosított személlyel vagy szervezettel végeztetheti.
(2) Az érdekelt felelősséggel tartozik a felülvizsgálat hitelességéért, illetőleg a közölt adatok valódiságáért.
(3) A felügyelőség, ha ellenőrzése során a felülvizsgálat eredményének hibás voltáról, illetve tartalmának részbeni vagy teljes valótlanságáról győződik meg, az érdekelt költségén új felülvizsgálatot végeztet (megismételt felülvizsgálat).
(4) A felügyelőség a megismételt felülvizsgálatról az érdekeltet köteles értesíteni; az érdekelt pedig köteles a felügyelőségnek, illetve a felügyelőség által megbízott szervezet(ek)nek a kért adatokat szolgáltatni és a kiegészítő méréseket elvégez(tet)ni.

A felülvizsgálat és a teljesítményértékelés közös szabályai

78. § A 73. § szerinti – a felülvizsgálat eredménye alapján indult – eljárásban, illetőleg a 77. § esetén a felmérés eredményének jóváhagyásakor az illetékes természetvédelmi, illetőleg nemzeti park igazgatóságot, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) intézetét, valamint az ügyben érdekelt – és külön jogszabályban hatáskörrel felruházott – más hatóságokat szakhatóságként be kell vonni.

79. § (1) A felülvizsgálat eredménye alapján a felügyelőség
a) engedélyezi a tevékenység folytatását (a továbbiakban: működési engedély);
b) az engedély megadásával egyidejűleg a szükséges környezetvédelmi intézkedések megtételére kötelezi az érdekeltet, ideértve a 72. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt biztosítékadási és céltartalék képzési kötelezettségeket is;
c) korlátozza, felfüggeszti vagy megtiltja a tevékenység folytatását, illetőleg az erre hatáskörrel rendelkező szervnél azt kezdeményezi. A korlátozás és a felfüggesztés esetén meghatározza a tevékenység folytatásának környezetvédelmi feltételeit.
(2) A 77. § szerint végzett felmérés jóváhagyásakor a felügyelőség egyszerűsített határozatot hoz [Áe. 43. § (2) bek.], illetőleg az eljárást tovább folytathatja az (1) bekezdés b) és c) pontja rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával.

AZ ÁLLAMPOLGÁROK RÉSZVÉTELE A KÖRNYEZETVÉDELEMBEN

97. § (1) Az állampolgárok – e törvényben és más jogszabályban meghatározott módon – jogosultak részt venni a környezettel kapcsolatos eljárásban.
(2) Mindenkinek joga, hogy környezetveszélyeztetés, környezetkárosítás vagy környezetszennyezés esetén a környezethasználó és a hatóságok figyelmét erre felhívja. Az erre vonatkozóan írásban tett felhívásra a hatáskörrel rendelkező szerv intézkedésének megtétele mellett a törvényben előírt határidőn belül érdemi választ köteles adni.

FELELŐSSÉG A KÖRNYEZETÉRT
A jogi felelősség általános alapja

101. § (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával a környezetet veszélyezteti, szennyezi vagy károsítja, illetőleg tevékenységét a környezetvédelmi előírások megszegésével folytatja (a továbbiakban együtt: jogsértő tevékenység) az e törvényben foglalt és a külön jogszabályokban meghatározott (büntetőjogi, polgári jogi, államigazgatási jogi stb.) felelősséggel tartozik.
(2) A jogsértő tevékenység folytatója köteles
a) az általa okozott környezetveszélyeztetést, illetőleg környezetszennyezést megszüntetni, illetőleg környezetkárosítást abbahagyni;
b) az általa okozott károkért helytállni;
c) a tevékenységet megelőző környezeti állapotot helyreállítani.
(3) A (2) bekezdés a) pontjában foglalt intézkedés elmaradása vagy eredménytelensége esetén az erre jogosult hatóság, illetve a bíróság a tevékenység folytatását korlátozhatja, az általa megállapított feltételek biztosításáig felfüggesztheti vagy megtilthatja.
(4) A környezethasználó – külön jogszabály szerint – tevékenységének megkezdéséhez kötelezhető környezetvédelmi biztosíték adására, céltartalék képzésére vagy felelősségbiztosítás megkötésére.

Környezetvédelmi bírság

106. § (1) Aki jogszabályban, illetve hatósági határozatba foglalt, a környezet védelmét szolgáló előírást megszeg, vagy azokban megállapított határértéket túllép – az általa okozott környezetszennyezés, illetőleg környezetkárosítás mértékéhez, súlyához és ismétlődéséhez igazodó – környezetvédelmi bírságot köteles fizetni.
(2) A környezetvédelmi bírságot a környezet igénybevételi járulékon és a környezetterhelési díjon felül kell megfizetni.

107. § A környezetvédelmi bírság nem mentesít a büntetőjogi, a szabálysértési, továbbá a kártérítési felelősség, valamint a tevékenység korlátozására, felfüggesztésére, tiltására, illetőleg a megfelelő védekezés kialakítására, a természetes vagy korábbi környezet helyreállítására vonatkozó kötelezettség teljesítése alól.

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

 110 § (7) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) megállapítsa a települési önkormányzat polgármesterének és jegyzőjének részletes környezetvédelmi államigazgatási hatáskörét;
b) meghatározza a környezetvédelmi felügyelőségek feladat- és hatáskörét;
c) szabályozza a környezeti hatásvizsgálat elvégzéséhez kötött tevékenységek körét és az ezzel kapcsolatos hatósági eljárás részletes szabályait, illetőleg a tevékenységek körét szükség szerint, de legalább kétévente felülvizsgálja;
f) meghatározza a környezetvédelmi bírságok fajtáit és mértékét, megállapításának módját;
g) meghatározza a környezetvédelmi szempontból minősítendő anyagok, termékek, tevékenységek és technológiák körét, a minősítés szabályait, valamint a minősítő hatóságokat és intézményeket, a minősítés rendjét;

17/1968. (IV. 14.) Korm. rendelet
egyes szabálysértésekről

23. § (1) Aki lakott területen, az ott levő épületben, vagy az ahhoz tartozó telken, továbbá tömegközlekedési eszközön indokolatlanul olyan zajt okoz, amely alkalmas arra, hogy mások nyugalmát zavarja, továbbá tiltott helyen zajkeltő tevékenységet folytat,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Aki kisipari tevékenységének gyakorlása során munkahelyének (telephelyének) környezetében a megengedett zajterhelési vagy rezgésterhelési határértéket túllépi,
húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés elkövetőjével szemben a rendőrség, továbbá a helyi önkormányzat képviselőtestülete hivatalának ügyintézője, a közterület-felügyelő, valamint védett természeti területen a természetvédelmi őr helyszíni bírságot szabhat ki.

12/1983. (V. 12.) MT rendelet
a zaj- és rezgésvédelemről

Általános rendelkezések

2 § (1) c) szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény minden olyan létesítmény, amelyben az e rendelet mellékletében meghatározott tevékenységet folytatják.

Meglevő létesítmények zaj- és rezgésvédelmi követelményei

11. § A meglevő zaj- és rezgésforrások által okozott veszélyes mértékű zajt és rezgést fokozatosan, tervszerűen csökkenteni kell.

12. § (1) A környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre – a 9. § (2) bekezdésében meghatározott módon – zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét.

Melléklet a 12/1983. (V. 12.) MT rendelethez
Zaj- és rezgéskibocsátással járó szolgáltatási tevékenységek

	 0944	 Rakománykezelés és raktározás
	 0945	 Garázsszolgáltatás, parkolás és járműőrzés (6350)

191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet
a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról

Ellenőrzés

16 § (1) d) ellenőrzi – a fővárosi, megyei ügyészséggel egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – a területi államigazgatási szervek tevékenységében az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény hatályosulását, hatósági tevékenységük jogszerűségét;

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

 	A vizsgálat megállapítása

	Az Alkotmány 2 § (1) bekezdésében meghatározott jogállamiság szerves része a jogbiztonsághoz való jog elvének maradéktalan érvényesülése. A polgármesteri hivatal jegyzője elmulasztotta tisztázni a környezetvédelmi felügyelőséggel a megengedett zaj-és rezgésszint mértékét, ugyanis egy családi házas környezetben a zajok könnyebben terjednek, mint a beépített, illetve erdősített területeken. A megengedett zajszint megállapításának hiánya nélkül a lakóközösség panaszára szabálysértési eljárást sem kezdeményezett. A birtokvédelmi eljáráshoz is szükséges lett volna ennek az adatnak a beszerzése. Az iratokból az sem állapítható meg, hogy kellően kioktatta-e a panaszosokat a birtokvédelmi eljárás szabályairól az önkormányzat képviselője. A megfelelő tájékoztatás hiánya  a jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott

	A vizsgálat megállapította, hogy a szolgáltatási tevékenységre semmilyen jogi szabályozás nem vonatkozott és jelenleg is szabályozatlan terület. A 16 / 1976 (VI.4.) MT rendelet kizárólag a javító-karbantartó szolgáltatások minőségvédelmére vonatkozik, és az is csak néhány kérdést szabályoz. Sem az ipari tevékenységet végzők, sem a szolgáltatást folytatók működésének rendezéséhez nem elegendő a környezetvédelmi törvény betartatása. Működésük megkezdése előtt más szakhatóság előzetes szakvéleménye is szükséges lenne( ÁNTSZ, tűzoltóság, stb.), valamint a környék lakóinak hozzájárulása.
 	A szolgáltatási és ipari tevékenység szabályozatlansága jogbizonytalanságot eredményez és az önkormányzatok a lakossági panaszok ellenére sem tudnak hatáskör hiányában intézkedni. Feladatuk csupán annyi, hogy ha ezt vállalkozóként teszik, az egyéni vállalkozói igazolványt kiadják részükre. Visszavonására sincs mód, mert nem lehetséges szabályozás hiányában jogszabálysértően tevékenykedni. Ennél rosszabb a helyzet ha mindezt társasági formában végzik, ugyanis működésükbe semmilyen beleszólási joga nincs az önkormányzatoknak. Bejelenteni csak azért szükséges tevékenységüket, hogy az önkormányzati rendeletben meghatározott iparűzési adójukat megfizessék.	

	Minden állampolgár alapvető joga az, hogy egészséges környezetben éljen. Ehhez kapcsolódó alkotmányos alapelv az, hogy mindez  az épített környezetben is megvalósuljon.  Az Európai Gazgazdasági Közösség 1992. évben megfogalmazta a Maastricht-i Egyezményben  a teljes körű fogyasztóvédelem elveit. Ebben határozták meg az elővigyázatosság elvét, amely szerint nem szabad elhalasztani az óvintézkedéseket pusztán amiatt, hogy a környezeti kárt nem sikerül teljes tudományos bizonyossággal bizonyítani. Ennek az elvnek az érvényesítéséért  fogadta el az országgyűlés a környezetvédelméről szóló törvényt, mely rögzíti, hogy az ipari, kereskedelmi, szolgáltató tevékenységet folytatók a telephelyeiken üzemeltetett létesítményeikben kötelesek tartózkodni a környezetkárosítástól és a környezetükben élők egészségének veszélyeztetésétől. Az egészséges környezet hiánya sérti a környezetkárosító magatartást folytatók közelében élő állampolgárok alkotmányban rögzített jogait 
	A polgármesteri hivatal jegyzője figyelmen kívül hagyta a közérdekű  panaszokról, javaslatokról és bejelentésekről  szóló törvény előírásait a lakóközösség panaszügyében.
	Az önkormányzat képviselője az időközben hatályba lépett a környezetvédelemről szóló törvény alapján sem intézkedett, nem kérte a környezetvédelmi felügyelőségtől a már működő telephely felülvizsgálatát 
	Mulasztásával alkotmányos visszásság keletkezett. A demokratikus jogállamisághoz szervesen kapcsolódik a jogbiztonság elve, intézkedéseinek elmulasztása jogbizonytalanságot okozott. Az Alkotmány rögzíti az állampolgárok egészséges épített környezethez való jogát.

	 Mindezek figyelembe vételével szükségesnek látom a polgármesteri hivatal panaszügyeinek törvényességi vizsgálatát. a fővárosi,  megyei közigazgatási hivatalokról szóló 191/1996 (XII.17 .) Kormányrendelet 16 § (1) bekezdésének d.) pontja alapján.
	A környezetvédelmi törvény maradéktalan érvényesülésének feltétele, hogy a végrehajthatóságára irányuló kormányrendeletek kibocsátásra kerüljenek . A 211/1887 (XI.26.) Kormányrendelet meghatározza a környezetvédelmi felügyelőségek feladat- és hatáskörét. Nem rendezték azonban az önkormányzatok polgármestereinek és jegyzőinek környezetvédelmi feladat és hatáskörét.
	A környezetvédelemről szóló törvény végrehajthatatlan, ha az önkormányzatok feladat és hatáskörét, illetőleg eljárását  a jogalkotók nem határozzák meg. A törvény zárórendelkezésében előírt feladatát a kormány még nem teljesítette, ezzel gátolja a törvényben foglaltak érvényesülését. Az állampolgároknak joguk van az egészséges környezethez, ezért igen fontos a még hiányzó végrehajtási rendelet kibocsátása.

	A szolgáltatási tevékenység teljes szabályozatlansága, valamint az ipari és szolgáltatást végzők telephelyengedélyezési eljárás szabályozásának mellőzése  sérti az állampolgárok érdekeit. Némely szakma esetében a tűzoltóság illetőleg az ÁNTSZ előzetes szakvéleményének hiánya veszélyezteti a műhelyek, kisüzemek környékén élők életét és egészségét. Mindezeken kívül az önkormányzatok csak az adó és járulék tartozás esetében vonhatják vissza az ipari illetőleg a szolgáltató tevékenységet folytató vállalkozók engedélyét, mely diszkriminatív az üzletek működéséről  és a belkereskedelmi tevékenység gyakorlásáról szóló kormányrendelet hatálya alá tartózó vállalkozókkal szemben. E szankció a gazdasági társaságok esetében nem is alkalmazható. Ugyanakkor a hivatkozott kormányrendelet előírja, hogy a kereskedelmi, vendéglátóipari, idegenforgalmi tevékenységet folytatók hány féle előzetes szakhatósági hozzájárulást kell, hogy beszerezzenek működésük megkezdése előtt, holott egy-egy ipari tevékenység akár egy egész település életét egészségét veszélyeztetheti. A jogszabálysértően tevékenykedők ellen a fenti kormányrendelet alapján az önkormányzat jegyzője kényszerintézkedést is alkalmazhat. Ez ugyancsak megkülönböztetés esetükben, mert a szolgáltatást végzőkkel szemben jogi szabályozás hiányában erre nincs lehetőség.
	
	A fogyasztóvédelmi törvény sem hajtható végre, ha nincsenek meghatározva az egyes  tevékenység végzéséhez szükséges feltételek. Ennek hiányában ugyanis a fogyasztóvédelmi felügyelőségek nem tudnak ellenőrzéseket végezni, a panaszügyeket továbbra sem képesek rendezni, azaz nincs olyan norma, melynek betartására kötelezni lehet a tevékenységet folytatókat.	A  környezetvédelemmel kapcsolatos jogszabályokkal  ezek hiányát nem lehet  kiküszöbölni.

Ajánlás

	1.) Az 1993. évi LIX. törvény 25 §-a alapján felkérem az Ipari, Kereskedelmi és Idegenforgalmi Miniszter Urat, hogy dolgozza ki a szolgáltató és ipari tevékenységre vonatkozó telephelyengedélyezési eljárás, valamint a szolgáltatást végzők működésének szabályait.

	2.) Az 1993. évi LIX. törvény 25 §-a alapján felkérem a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Miniszter Urat, hogy dolgozza ki a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110 § (7) bekezdése a.) pontja alapján az önkormányzat polgármesterének és jegyzőjének feladat és hatáskörét, továbbá eljárási szabályaikat.

	3.) Az 1993 évi LIX. törvény 20 § (1) bekezdése alapján felkérem a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy a jövőbeni alkotmányos visszásság kiküszöbölése érdekében a Veszprém Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala panaszügyintézésének törvényességi vizsgálatát rendelje el.

	4.) Az 1993. évi LIX. törvény 21 § (1) bekezdése alapján a Veszprém Megyei Jogú Város  Jegyzőjét felkérem, hogy a területileg illetékes környezetvédelmi hatósággal a fuvarozó gazdasági társaság zaj-és rezgésvédelmi, valamint légszennyezési felülvizsgálatát végeztesse el továbbá írásban tájékoztassa a panaszosokat a birtokvédelmi eljárásról, a kapcsolódó kártérítési igényük érvényesíthetőségéről valamint szabálysértés megindításának módjáról.

	Felkérem az Ipari, Kereskedelmi és Idegenforgalmi  és a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Miniszter Urakat, hogy az 1993. évi LIX. törvény 25 §-a értelmében állásfoglalásáról, illetőleg intézkedéséről 60 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

	Kérem a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, és a Veszprém Megyei Jogú Város Jegyzőjét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 20 § (1), illetve 21 § (2) bekezdése alapján 30 napon belül intézkedéséről, illetőleg véleményéről értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1997.december

Dr. Polt Péter