OBH 2236/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Ágoston Zsuzsa

Az eljárás megindulása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult panasszal. Nevelőszülőként hét évig nevelt három állami gondozott kiskorút  és tiltakozása ellenére gondozásából  a gyermek és ifjúságvédő intézet igazgatója elhelyezte őket. Sérelmezi, hogy már a kapcsolatot sem tarthatja a kiskorúakkal.

A megállapított tényállás

Panaszos  férjével Dorogon három állami gondozottat nevelt, majd 1992- ben Békésre költöztek és a Komárom Megyei Gyermek és Ifjúságvédő Intézet engedélyével a gyerekeket is magukkal vitték. 1992 augusztusban költözött a család és a gyermekek novembertől a Békés Megyei Gyermek és Ifjúságvédő Intézet  döntése alapján a  Taros Általános Iskola Speciális Szakiskola és Diákotthon neveltjei lettek, úgy, hogy a hétvégeket töltötték a nevelőszülőknél.
1993 március 22- én kelt elhelyezési intézkedésével a Békés Megyei Gyermek és Ifjúságvédő Intézet  a nevelőszülői megállapodást felbontotta, a későbbiekben a kiskorúak visszakerültek a Komárom - Esztergom megyei Gyivi kötelékébe és a volt nevelőszülő kapcsolata velük fokozatosan megszűnt. 
A kialakult helyzet elleni tiltakozását panaszos a sajtónak, ügyészségnek, több minisztériumnak is eljuttatta, de panasza nem nyert orvoslást.

Érintett alkotmányos jog

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

Az ügy jogszabályi háttere

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Csjt. 70. § A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll.
Csjt. 92/A. (3) Az intézeti elhelyezett kiskorú a szülő beleegyezésével, az intézeti nevelésbe vett gyermek ennek hiányában is nevelőszülőnél elhelyezhető.
Csjt. 98. § (1) Intézeti gyámság alá tartozik az a kiskorú, akit intézeti nevelésbe vagy állami nevelésbe vettek, továbbá akit ideiglenes hatállyal intézetbe utaltak és a szülője ellen a szülői felügyelet megszüntetése iránt per van folyamatban. [91. § (2) bek.]. Ilyen esetben a gyám a gyermek- és ifjúságvédő intézet vezetője, vagy annak igazgatási ügyekben eljáró helyettese.
Csjt. 102. § Ha a törvény mást nem rendel, a szülői felügyeletet gyakorló szülő jogaira és kötelességeire vonatkozó rendelkezések megfelelően irányadók a gyám jogaira és kötelességeire is.
Csjt. 103. § (1) A gyám működésében a gyámhatóság rendszeres felügyelete és irányítása alatt áll. Működéséről, különösen a gyámsága alatt álló kiskorú ügyeiről bármikor köteles felvilágosítást adni a gyámhatóságnak.
(2) A gyámhatóság a gyám jogkörét korlátozhatja, intézkedéseit – az elhelyezés tárgyában tett intézkedés kivételével – hivatalból vagy a gyámság alatt álló, illetőleg rokonai kérelmére meg is változtathatja. A kiskorú részére választott életpálya helyett csak annak beleegyezésével jelölhet ki más életpályát.

51/1986. (XI. 26.) MT rendelet a kiskorúakról való állami gondoskodásról, valamint a szülő és a gyermek kapcsolattartásának szabályozásáról (hatályban 1997 nov.1 napjáig)

23. § (1) A gyermekkel való kapcsolattartásra mind a szülő [Csjt. 92. § (1) bekezdés], mind a nagyszülő, továbbá – ha a szülő és a nagyszülő nem él, illetőleg a kapcsolattartásban tartósan akadályozva van – a gyermek nagykorú testvére és szülőjének testvére is (a továbbiakban együtt: szülő) jogosult.

A vizsgálat megállapítása

Panaszos által nevelőszülőként nevelt gyermekek 1992- ben kerültek a Békés Megyei Gyivi kötelékébe, a nevelőszülő lakhelyváltoztatása miatt. A kiskorúak különböző fokban értelmi fogyatékosak, két  gyermek középsúlyos-, egy pedig enyhe fokban. Állapotukra való tekintettel a tarhosi iskolában és diákotthonban való elhelyezésük indokolt volt, ekkor még a hétvégeket, szünidőt a nevelőszülőknél töltötték. Panaszos és férje egészségi állapota rohamosan romlott, ezért 1993 április 1 napjától  a Békés Megyei Gyermek és Ifjúságvédő Intézet igazgatója, mint intézeti gyám megszüntetve a nevelőszülők jogviszonyát, a gyermekeket véglegesen elhelyezte Tarhoson. Ezt megelőzően a nevelőszülő a gyermekek gondozását egyre nehezebben tudta megoldani, a tarhosi iskola igazgatójának egyik levele szerint : "rendszerint hétfőn dél körül tértek vissza, a hazavitt ruhát otthon lecserélték és másikban jöttek vissza, pl. G. nagyobb cipőben, nadrágban. L. néhány alkalommal kérte, hogy ne kelljen hazamennie...Azt tapasztaltuk, hogy az idős néni bár nagyon ragaszkodik a gyerekekhez, nem tudja megnyugtatóan ellátni őket." 
Panaszos rendkívüli módon való ragaszkodása a gyermekekhez arra késztette a Gyivi vezetését, hogy patronáló szülőként kapcsolattartási jogot biztosítottak részére.A kiskorúak nála töltötték a szünidőket, hétvégeket. A szomszédok bejelentései és a helyi gyámhatóság tájékoztatása alapján a későbbiekben a kapcsolattartás érdekében már nem engedélyezték a gyermekek elvitelét.Meglátogatásukra volt lehetősége a volt nevelőszülőnek és 1995 június 21 -én arról értesítették, hogy az intézetben vendégül látják egy hétre a nyári szünidőben, így együtt lehet a gyermekekkel. A panaszos a lehetőséggel nem kívánt élni, a kiskorúakat változatlanul háztartásában kívánta gondozni.
Az iratanyag áttanulmányozása alapján megállapítható, hogy az intézeti gyámnak a kiskorúak elhelyezésére és a kapcsolattartásra vonatkozó döntése az érvényben lévő jogszabályoknak megfelel, alkotmányos jogsérelem nem történt, ezért ajánlással nem élek.

Budapest, 1997 december

Dr.Polt Péter