OBH 2177/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

P. J. újszentmargitai lakos fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az önkormányzatnak a munkanélküli jövedelempótló támogatásként részére kifizetett összegnek a visszafizetését elrendelő határozata ellen.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, melynek során beszereztem az önkormányzat álláspontját, és a következőket állapítottam meg:

A tényállás:

P. J. újszentmargitai lakost az önkormányzat polgármesteri hivatala 1993. április 1-jétől munkanélküliek jövedelempótló támogatásában részesítette, de annak folyósítását 1995. augusztus 31-i hatállyal megszüntette, és 56.210.-Ft. egyösszegű visszafizetését rendelte el, mivel a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 1994. december 1-jétől rokkantsági nyugdíjat állapított meg nevezett részére.

P. J. fellebbezéssel élt az önkormányzat képviselőtestületéhez, amely a határozatot részben módosította, úgy, hogy egyösszegben csak 26.210.- Ft. megfizetésére kötelezte, míg a fennmaradó 30.000.- Ft.-ot 6 havi részletre fizetheti be.

A testület határozata miatt fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az önkormányzat döntésének felülvizsgálatát kérve.

Alkalmazott jogszabályok:

Az 1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásról (továbbiakban Szt.)

Szt. 17. § (1) Az e törvényben meghatározott feltételek hiányában vagy e törvény megsértésével nyújtott szociális ellátást meg kell szüntetni, az ellátást jogosulatlanul és rosszhiszeműen igénybe vevőt pedig kötelezni kell a pénzbeli szociális ellátás visszafizetésére.
(2) Megtérítésre kell kötelezni azt a személyt is, akinek a részére, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása biztosításának időtartama alatt visszamenőlegesen rendszeres pénzellátást állapítottak meg. (6) Ha a helyi önkormányzat képviselő-testülete a hatáskörébe tartozó szociális ellátás megtérítését rendeli el,  a megtérítés összegét, illetve pénzegyenértékét és a kamat összegét méltányosságból elengedheti, illetve csökkentheti.

Szt. 25. § (3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén – a szociális alapellátás keretében – a jogosult számára munkanélküliek jövedelempótló támogatását, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint.

Szt. 32. § (2) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátásokról szóló határozatot a bíróság nem változtathatja meg.

Szt. 34. § (1) Nem állapítható meg jövedelempótló támogatás annak a munkanélkülinek, aki  rendszeres pénzellátásban részesül. 

A vizsgálat megállapításai

Panaszos a szociális ellátásról szóló 1993. évi III. törvény által biztosított lehetőség alapján részesült a munkanélküliek jövedelempótló támogatásában. Nem állapítható meg jövedelempótló támogatás annak a munkanélkülinek, aki  rendszeres pénzellátásban részesül. Ilyen a rokkantsági nyugdíj is melyet visszamenőleg fizetett ki a panaszos számára a társadalombiztosítás. A törvény szerint kötelezni kell a pénzbeli szociális ellátás visszafizetésére azt a személyt, akinek a részére visszamenőlegesen rendszeres pénzellátást állapítottak meg. Az ellátás megtérítését legfeljebb egy évre visszamenőlegesen lehet elrendelni, és azt kamattal megemelt összegben kell visszafizetni. Az egy összegű visszafizetés, a család szociális biztonságát veszélyezteti, ezért indokolt volt annak vizsgálata.

A törvény rendelkezéseit a helyi önkormányzati testület mérsékelheti, a megtérítés összegét, illetve a kamat összegét méltányosságból elengedheti, illetve csökkentheti. Az önkormányzat  méltányossági  jogkörben hozott döntése más fórum előtt nem támadható meg, a szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátásokról szóló határozatot a bíróság sem változtathatja meg.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § alapján az önkormányzatot az eljárás során figyelembe vett körülmények feltárására, esetleges újabb vizsgálatra, és az ügy iratainak megküldésére hívtam fel annak megállapítása érdekében, hogy a panaszos kérelmének elutasítása során történt-e diszkrimináció, melyre a beadványban utaltak.

Az önkormányzat az ajánlásban foglaltaknak eleget tett, és a panaszos ügyét újra tárgyalta. Az elvégzett környezettanulmány alapján megállapították, hogy a család életszínvonala magasabb a kimutatott jövedelem alapján feltételezhetőnél, ezért a kérelem részbeni elutasítása mellett döntöttek, de a korábbinál kedvezőbb visszafizetési lehetőséget biztosítottak az ügyfél részére, a teljes összeget 24 havi részletben fizetheti vissza.

Panaszos további kérelme nem megalapozott, mert az önkormányzat, a felhívásom alapján új eljárást indított, és annak során diszkriminációt nem alkalmazott, ezért az eljárást alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 1996. november 25.

Gönczöl Katalin