OBH 2026/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Az eljárás megindulása:

Újpesti lakos fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az önkormányzat a garázs megvásárlására bejelentett szándékát elutasította.

A becsatolt dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:

Panaszos önkormányzati tulajdonú iker-garázs bérlője 1993 szeptemberétől. 1994-ben bejelentette vásárlási szándékát, de azt elutasították azon a címen, hogy az önkormányzat a nem lakás célú helyiségeket egyenlőre nem kívánja értékesíteni.

Huzamosabb külföldi távolléte után jutott panaszos tudomására, hogy bérlőtársa az iker-garázs saját részét megvásárolta. Érdeklődésére közölték, hogy az önkormányzat továbbra sem értékesíti a nem lakás célú ingatlanait, és csak nagyon rövid ideig tartott az elidegenítés. A bérlő 1995-ben méltányossági kérelmet nyújtott be az önkormányzat Tulajdonosi Bizottságához, melyben kérte az elidegenítés engedélyezését, tekintettel arra, hogy az önkormányzat, és a magánszemély közötti kapun belüli közös tulajdon egyik fél érdekeit sem szolgálja.

A Tulajdonosi Bizottság panaszos kérelmére határozatot nem hozott, hanem az önkormányzat alpolgármestere az önkormányzat vagyongazdálkodási koncepciója alapján, a kérelmet, annak napirendre tűzése nélkül elutasította.
 
Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa vizsgálatát kérte.

Az  alkalmazott jogszabályok:

A  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. tv.

58. § (1) Ha a törvény másként nem rendelkezik, az állam tulajdonából az önkormányzat tulajdonába került helyiségre a bérlőt (bérlőtársat) elővásárlási jog illeti meg. (2) Az önkormányzat rendeletében határozza meg az (1) bekezdésben említett helyiségek vételárának mértékét, megfizetésének (részletfizetés, vételárengedmény stb.) módját és feltételeit.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. 

A vizsgálat megállapításai

Panaszos a kérelmét az önkormányzatnak a garázs elidegenítését megtagadó döntése miatt nyújtotta be. 

Az önkormányzatot az ingatlan-vagyonának elidegenítésére az 1993. évi LXXVIII. tv. csak a vételi jogú lakások esetén kötelezi, ezért az önkormányzat a vételi jog hiányában a garázsok elidegenítésére jogi eszközökkel nem kényszeríthető. Az elidegenítés megtagadásával állampolgári jogokat nem sértett. Az eljárást alkotmányos visszásság hiányában megszüntettem.

Az önkormányzat, illetve megbízottja a tulajdonának elidegenítése, hasznosítása során nem hatóságként, hanem tulajdonosként jár el. Az önkormányzat Tulajdonosi Bizottsága a 7/1997.(I.14.) TuB. határozatával az általános elidegenítési korlátozás alól abban az esetben enged kivételt, ha az önkormányzat ráfordításai az adott ingatlanra meghaladják a bevételeket. A kérelem elbírálására nem alkalmazhatóak az államigazgatási eljárás szabályai, így közigazgatási értelemben határidő mulasztás az önkormányzatot nem terheli.

Az a körülmény, hogy egy kapun belül vegyes tulajdon maradt, jogilag nem kényszeríti a tulajdonost az elidegenítésre, abban polgári jogi jogalanyként az érdekeinek megfelelően dönthet. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának vizsgálati jogköre nem terjed ki a polgári jogi viszonyok vizsgálatára, ezért az eljárást e részben hatáskör hiányában megszüntettem. 

Budapest, 1997. július 22.

Gönczöl Katalin