OBH 1875/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Kiss Ferencné balatonfüredi lakos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához, melyben panaszolja, hogy a balatonfüredi termőföld-árverés után az érverésen el nem vásárolt kárpótlási jegyeinek maradványértékét 1993. októbere óta nem kapta vissza, annak ellenére, hogy a maradványérték kiszolgáltatását az OTP Bank 30-40 napos határidővel vállalta.
1996. március 7-én a vizsgálatot megindítottam, mivel a rendelkezésemre álló információk alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni. Megkerestem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal elnökét, hogy tájékoztasson az ügy körülményeiről s kértem, hogy küldje meg az értékpapír forgalmazó szervezettel kötött szerződést.

Megállapított tényállás

Panaszos 1993. október 14-én, illetve november 5-én az OTP balatonfüredi fiókjánál visszaigényelte az összesen 16.000 Ft értékű kárpótlási jegyét mint maradványértéket, melyet árverésen letétbe helyezett, s ennek kiszolgáltatását a bankfiók általa vállalt 30-40 napos határidőn belül nem teljesítette.

Jogszabályi háttér

1991. évi XXV. törvény
5.§ (1) A kárpótlás összegéről kárpótlási jegyet kell kiállítani. Egy jogosultnak csak azonos sorozatjellel (6.§ (2) bek.) ellátott kárpótlási jegy adható.
(2) A kárpótlási jegy bemutatóra szóló, átruházható, a kárpótlás összegének megfelelő, az állammal szemben fennálló követelést névértékében megtestesítő értékpapír.
6.§ (1) bek.: A kárpótlási jegy tartalmazza:
g/ a kárpótlási jegy címletét (ezer forint, ötezer forint, tízezer forint).
(3) bek.: A kárpótlási jegy kibocsátására és forgalmára az e törvény rendelkezései az irányadók.
104/1991. (VIII.3.) Korm. rendelet (továbbiakban: Vhr.)
Vhr. 8.§ (1) A kárpótlási jegyek egyes sorozatainak kibocsátásáról az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal gondoskodik.
(2) A kibocsátás ütemét az elbírált igények számától függően kell meghatározni.
(3) Az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal, mint a kárpótlási jegyek kibocsátója, a kárpótlási jegyek forgalomba hozatalára pénzintézettel köteles szerződést kötni.
Vhr. 28.§ (1) Az árverésen az árverezhet, aki az árverés vezetőjénél letétbe helyezi az őt megillető és a vételi jog gyakorlására felhasználni kívánt kárpótlási jegyeket, és a mezőgazdasági vállalkozási támogatás összegéről kiállított utalványt. A letétbe helyezett kárpótlási jegy és/vagy a mezőgazdasági vállalkozási utalvány értékének 20 %-a az árverési előleg.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos két árverésen vett részt és a kárpótlási jegyeit a 104/1991. (VIII.3.) Korm.rendelet alapján a kárpótlási hivatal eljáró ügyintézőjénél letétbe helyezte. Mivel az egy-egy alkalommal panaszos által vásárolt aranykorona érték nem érte el az általa letétbe helyezett kárpótlási jegy címleértékét, így maradványérték keletkezett. Ezt a maradványértéket az eljáró ügyintéző az árverés befejezését követően nem tudta panaszosnak visszaszolgáltatni, mert a 10 ezer forintos címletértékű kárpótlási jegyeket "fel kellett volna ehhez váltani." Az ilyen esetek megoldására az OKKH úgy készült fel, hogy a jogszabály kötelező rendelkezése alapján 104/1991. (VIII.3.) Korm. rendelet 8.§ (3) bekezdésének megfelelően szerződést kötött pénzintézettel, s megbízta a Budapesti Értékpapír és Befektetési (BÉB) Rt.-t a "kárpótlási jegyek kezelésével, kiadásával, tőzsdei bevezetésével, az eredendő jogosultság szerinti közbenső felhasználás regisztrálásával és az értékpapírok megsemmisítésével kapcsolatos összes feladat ellátásával..." (A két fél között 1991. december 23-án létrejött megállapodás I/1. pontja).
A maradványérték kárpótlási jegyre cseréléséről,  az említett megállapodás kiegészítéséről 1994. júliusában aláírt megállapodás 4. pontja rendelkezik kifejezetten, mely szerint a maradványérték kiszolgáltatását, mint értékpapír-forgalmi feladatot a BÉB Rt. megbízatásai között rögzítik.

Megállapítottam, hogy az OKKH késve adott megbízást írásos formában a banknak a maradványérték kiszolgáltatására, azonban tény az is, hogy a BÉB Rt. vállalt feladatát a panaszos tekintetében több éven keresztül nem teljesítette. Mikor a mulasztást jeleztem az OKKH elnökének a szóban forgó ügyben, soron kívül intézkedett és levélben fordult a BÉB Rt. vezérigazgató-helyetteséhez, s kérte panaszos ügyének rendezését.
Az OKKH elnöke az Országgyűlési Biztos Hivatalát arról is tájékoztatta, az ügy elintézetlensége miatt sajnálatát kifejezve, hogy több hasonló jogos panaszról van tudomásuk. Az OKKH és a BÉB Rt. közötti szerződést 1995. december 31. januárjával az OKKH felmondta, s rövidesen új forgalmazónak adnak megbízást, azonban a felmondási idő hat h ónapja alatt is köteles lesz a BÉB Rt. a szerződés szerinti feladatát ellátni.
Az OKKH elnöke panaszost is tájékoztatta 1996. március 26-án kelet levelében.

Megállapítottam, hogy a BÉB Rt. által elkövetett mulasztásért az OKKH is felelős. Ajánlás kibocsátását szükségtelennek tartom, mert az OKKH elnöke mind az egyedi ügyben, mind az ügy általános rendezésére intézkedéseket tett. A panaszos részére a szükséges tájékoztatást 1996. május 22-én kelt levelemben megadtam.

Budapest, 1996. május 22.

Gönczöl Katalin