OBH 1590/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kubinyi Katalin

Az eljárás megindítása
A panaszos azt sérelmezte, hogy a Fővárosi Illetékhivatal illeték törlése iránt benyújtott kérelmét elutasította.
Tekintettel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének veszélyére, az ügyben vizsgálat megindítására került sor.

A megállapított tényállás
A panaszosnak és egyetemlegesen kötelezett feleségének a Fővárosi Illetékhivatal fizetési felhívást küldött 1.200 forint illeték megfizetésére. A fizetési kötelezettségről a bíróságnak  a panaszos perújítási kérelmét elutasító végzése rendelkezett. A "fizetési felhívás" elnevezésű nyomtatvány utolsó mondata így szól: " Tájékoztatom, hogy a fenti fizetési kötelezettségről bővebb felvilágosítást csak az eljáró Bíróság tud adni." 
A panaszos beadvánnyal fordult az eljáró bírósághoz, a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz, az illeték törlését kérte. A bíróság 35. számú végzésében úgy rendelkezett, hogy a kérelmet és mellékleteit visszaküldte a panaszosnak  azzal "hogy az illeték törlése tekintetében a bíróság nem, csak az Illetékhivatal rendelkezik hatáskörrel, ilyen irányú kérelem csak az Illetékhivatalnál terjeszthető elő." Ezt követően a panaszos kérelmére az Illetékhivatal is megkereste a bíróságot az "illetékügy tisztázása végett". Ezzel egyidőben a panaszos is kifogást nyújtott be az ügyben a bíróság elnökéhez. A bíróság 38. sorszámú végzésében az alábbiakbról tájékoztatta a panaszost és az Illetékhivatalt: " A Polgári perrendtartás 227. § (1) bekezdése értelmében a bíróság saját határozatához abban a perben, amelyben azt hozta, kötve van. Tehát a jogerős perbeli végzésekhez is kötve van a perbeli bíróság, a jogerősen kiszabott illetékekről pedig az illetékre vonatkozó jogszabályok folytán az Illetékhivatalt értesíteni volt köteles.  Mindezek folytán a bíróság a felperesi illeték-fizetési kötelezettség mellőzéséről dönteni már nem jogosult, az illeték bármely okból való törlését csak az Illetékhivatal rendelheti el."

Az Illetékhivatal vezetője ezt követően a panaszos törlésre irányuló kérelmét határozattal elutasította. A határozat indokolása azt tartalmazza, hogy " a bírósági illeték megállapítására illetve a bíróság által határozattal megállapított illeték jogalapi úton történő törlésére a Fővárosi Illetékhivatalnak hatásköre nincs, a jogerős bírósági döntésre figyelemmel az illeték összegszerűségét és jogosságát nem vizsgálhatja." 
A határozat indokolásának utolsó bekezdése a következő: " Amennyiben az előírt összeget jövedelmi-vagyoni viszonyaiknál fogva megfizetni nem tudják, úgy 800 forint illetékbélyeggel ellátott méltányossági kérelemmel fordulhatnak az Illetékhivatalhoz."

A panaszos fellebbezett a határozat ellen. Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal másodfokú határozata az első fokú határozatot helyben hagyta. A határozat indokolása szintén azt tartalmazza, hogy jogerős bírói végzések felülvizsgálatára sem az elsőfokú illetékhatóságnak, sem a Közigazgatási Hivatalnak nincs törvényi felhatalmazása. Ez a határozat is tartalmazza a tájékoztatást az illetéktartozás méltányosság címén történő részbeni, vagy teljes elengedésének lehetőségéről, az adózás rendjéről szóló többszörösen módosított 1990. évi XCI. tv. 82. § alapján. 

A vizsgálat megállapításai
Az illetékről szóló 1990 évi XCIII. törvény 38. § (1) és (2) bekezdése szerint az illetéket az viseli, akit erre a bíróság kötelez, több kötelezett esetén a kötelezettek egyetemlegesen kötelesek az illetéket megfizetni.
Helyesen állapítja meg mind az első, mind a másodfokú határozat indokolása azt, hogy a bírói végzések felülvizsgálatára nincs törvényi felhatalmazása sem az első fokon eljáró Fővárosi Illetékhivatalnak, sem  Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának, mint az illeték ügyekben eljáró másodfokú hatóságnak.

Az államigazgatási eljárásról szóló többszörösen módosított 1957. évi IV. törvény szerinti eljárása során azonban az Illetékhivatalnak kötelessége az ügyfél részére az eljárás szabályairól való megfelelő tájékoztatás nyújtása.

Megállapítható, hogy az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét sérti és ezzel alkotmányos visszásságot okoz az Illetékhivatal nem megfelelő tájékoztatást tartalmazó fizetési felhívása.

Elengedhetetlenül szükséges lenne az, hogy már ez a fizetési felhívás részletesen tartalmazza a tájékoztatást arról, hogy az illeték fizetésére kötelezett ügyfél az adózás rendjéről szóló többszörösen módosított 1990. évi XCI. törvény alapján jövedelmi és vagyoni viszonyaira tekintettel méltányosságból kérheti az illetéktartozás részbeni vagy teljes elengedését.

A panaszos esetében a kérelmen lerovandó 1.000 forint illeték szinte megegyezik a fizetési kötelezettségben feltüntetett összeggel. Igy arra is fel kellett volna hívni a figyelmét, hogy kérheti a mentesítést erre tekintettel az illetékbélyeg lerovása alól is.

Ajánlás
Felhívom a Fővárosi Illetékhivatal vezetőjét, tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az ügyfelek részére kiküldésre kerülő fizetési felhívás részletesen tartalmazza az illetékfizetési kötelezettségnek méltányosságból részbeni vagy teljes elengedésének feltételeit és az erre irányuló kérelem előterjesztésének feltételeit. 

Budapest, 1997. július 18.

Dr. Polt Péter