OBH 1314/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének
jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

H.K. hetesi lakos hivatalunkhoz benyújtott panaszában a Somogy Megyei Kárrendezési Hivatal és az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal kárpótlási határozatait és az eljárás elhúzódását kifogásolta.

A megállapított tényállás

H.K.-nak, kérelme alapján, a Somogy Megyei Kárrendezési Hivatal - 1993. április 27-én kelt - 14 1065497 022152/1991. sz. határozatával 23.000 Ft kárpótlást állapított meg. A kárpótlás alapja  H.M. 1/2-ed arányú tulajdonában volt - Hetes település területén fekvő - 86.09 Ak értékű, 7 kh 880 négyszögöl területű ingatlan, valamint H.Gy. 1/2-ed arányú tulajdonában volt 7,96 Ak értékű 1110 négyszögöl területű ingatlan Tsz. tulajdonba vétele volt. A panaszos a határozat ellen fellebbezést nyújtott be, további kárpótlás megállapítását kérve, arra hivatkozva, hogy felmenőinek összesen 15 kh, 172 Ak értékű ingatlana volt, amely a Tsz. tulajdonába került. Állítását nem a tulajdonelvonásról rendelkező hatósági határozattal, hanem tanúvallomással, helyi termelőszövetkezet előadója által kiállított igazolással, hagyatékátadó végzéssel,  a hetesi önkormányzat jegyzőkönyvével kívánta igazolni.
Az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal 1993. október 4-én kelt, 1041985/93. sz. határozata az első fokú határozatot helyben hagyta.
A panaszos közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt keresetet terjesztett elő, melyben összesen 15 kh. területű ingatlan után kért kárpótlást. A Kaposvári Városi Bíróság 11.P.20620/1994/4. sz. ítéletével - 1994. május 20-án - kérelmét elutasította.
A Somogy Megyei Bíróság mint másodfokú bíróság a - 1994. november 8-án kelt - 3.Pf 20945/1994/5. sz. ítéletével a 1041985/93. sz. határozatot hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárásra kötelezte. Ítéletének indoklásában utalt arra, hogy a kárpótlási hivatal a tényállást nem derítette fel, az 1991. évi XXV. törvény a (továbbiakban Kpt.) 12.§ (2) bek. alapján a kérelmező egyéb bizonyítási eszközökkel is bizonyíthatja a kérelmében foglaltakat.
Az új eljárás során Somogy Megyei Kárrendezési Hivatal 14 1065497 0022152/1991. sz. - 1995. július 18-án kelt - határozatában arra hivatkozik, a bírósági ítéletben felsorolt iratok igazolásra nem fogadhatók el. Az ingatlan vonatkozásában a tanúvallomás nem bizonyíték, a termelőszövetkezet előadója által kiállított irat nem közokirat. Bizonyíték hiányában a kérelmet részben ismét elutasította és újra  23.000 Ft kárpótlást állapított meg.
Az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal, 1995. október 4-én kelt, 1041985/93. sz. másodfokú határozata az első fokú határozatot helyben hagyta. A határozat indokolása rögzíti, hogy a kérelmező új eljárásban sem csatolt további bizonyítékot.
A panaszos közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt ismételten keresetet terjesztett elő, melyben további 20.000 Ft kárpótlás megállapítását kérte. A Kaposvári Városi Bíróság - 1996. május 15-én kelt - ítéletében a panaszos kérelmének helyt adott és H.K. részére összesen 43.000 Ft kárpótlást állapított meg. Az ítélet indokolásában a bíróság kifejtette, hogy H.K. által korábban becsatolt földhivatali hatósági bizonyítvány, a 614/H/4-43/52.sz. véghatározat, a közjegyzői hagyatékátadó végzés alapján megállapítható, hogy a felperes nagyapjának H.Gy.-nek a tulajdonát képező földterületek ténylegesen az állam tulajdonába, majd a hetesi Tsz. használatába kerültek. Ezen kívül a hetesi önkormányzat előtt kihallgatott tanúk vallomása, a hetesi Vikár Béla Tsz. földügyi előadójának igazolásai alapján megállapítható, hogy 15 kh. termőföldje volt a felperes felmenőjének. Ennek aranykorona értékét a földhivatal 72,12 Ak-ban határozata meg. Ezen bizonyítékokat mérlegelve a bíróság helyt adott H.K. keresetének. A bírósági határozat időközben jogerőssé vált.

Alkalmazandó jogszabályok

Többször módosított 1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (továbbiakban: Áe.).
Áe. 26.§ (1): A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
(2) A közigazgatási szerv által hivatalosan ismert és a köztudomású tényeket nem kell bizonyítani.
(3)Bizonyítási eszközök különösen: az ügyfél nyilatkozata, az irat, a tanúvallomás, a szemle és a szakértői vélemény.
(4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
Áe. 29.§ (1) Az ügyre vonatkozó tény tanúval is bizonyítható...
Az Áe. 73.§ (3) bekezdése: "Közigazgatási szervet a bírósági ítélet rendelkezése és indokolása köti, annak tartalmát a megismételt eljárás és a határozathozatal során köteles figyelembe venni."
Az 1991. évi XXV. törvény a tulajdonviszonyok rendezése érdekében az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról (továbbiakban: Kptv.).
Kptv. 12.§ (1) A kérelmet írásban kell benyújtani. A kérelem benyújtására a 11.§ (1) bekezdésében előírt határidő elmulasztása jogvesztéssel jár.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogosultságot igazoló valamennyi okiratot vagy annak másolatát, illetőleg ezek hiányában hivatkozni kell az egyéb bizonyítási eszközökre.
(3) Amennyiben a kérelem benyújtására nem a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kerül sor, a kérelmet a hivatal megfelelő póthatáridő kitűzésével hiánypótlásra adja vissza.
Amennyiben a jogosult a hiányt ismételt hiánypótlási felhívásra sem pótolja, a hivatal a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el...
(5) A hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el azzal az eltéréssel, hogy:
a/ az ügyintézési határidő a kérelem benyújtásától számított hat hónap, amelyet a hivatal vezetője egy ízben legfeljebb három hónappal meghosszabbíthat,
b/ ha a kérelem benyújtásakor vagy a hivatal felhívására az igénylő igazolja, hogy a kárpótlási igényét megalapozó tulajdonjogának megállapításához szükséges más bírósági, hatósági eljárást megindította, az eljárást fel kell függeszteni.
(6) Az e törvény alapján a hivatal előtt induló eljárások illetékmentesek.
A Kptv. végrehajtásáról szóló 104/1991. (VIII.3.) Korm.rendelet (továbbiakban: Vhr.).
Vhr. 17.§ (1) A kárpótlásra irányuló kérelmet az e rendelet mellékletének megfelelő nyomtatványon ("Adatlap"-on) kell előterjeszteni...
Vhr. 18.§ (1) A kárpótlásra jogosultság a termőföld és más ingatlan estében - a tulajdonelvonásról rendelkező hatósági határozaton vagy ilyen tartalmú más közokiraton kívül - a földhivatal által e célra kiállított hatósági bizonyítvánnyal (a továbbiakban: bizonyítvány) is igazolható.
(2) A bizonyítvány a kárpótlásra jogosultság, valamint a kárpótlás mértékének megállapításához szükséges adatokat tartalmazza. A bizonyítványhoz az eredeti okiratokat, vagy azok másolatát nem kell csatolni.
(3) A bizonyítványt a földhivatal a nála őrzött okiratok (telekkönyvi betét, földnyilvántartási birtokív, térkép, földrendezési, zártkertrendezési, tagosítási, földmegváltási, földfelajánlási földértékelési, földmérési stb. iratok) alapján a jogosult kérelmére adja ki.
Vhr. 19.§ (1) Aki a tulajdonelvonást megelőzően az ingatlan-nyilvántartáson kívül tulajdonjogot vagy a tulajdonra ingatlan-nyilvántartáson kívüli jogcímet szerzett, és ezt a tulajdonjog megszerzésére vonatkozó érvényes okirattal bizonyítja, a földhivataltól bizonyítvány kiállítását kérheti. A bizonyítvány a bejegyzett jogosult adatait tartalmazza, egyben utal a bejelentett igényre is. A kárpótlási hivatal a bizonyítvány és a tulajdonjog-szerzést igazoló okiratok alapján dönt a jogosultság kérdésében.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: "A magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

A vizsgálat megállapításai

A panaszos sérelmezte a hatósági eljárások elhúzódását.
A Kptv. 12.§ (5) bekezdése rendelkezik az ügyintézési határidőkről. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a bíróságokra. 
Megállapítottam, hogy a másodfokú kárpótlási határozatok meghozatala az első fokú határozatok meghozataláról számított 6 hónapon belül történt. A megismételt eljárásában - figyelembe véve a bírósági határozat kézbesítési idejét - sem marasztalható el a Somogy Megyei Kárrendezési Hivatal az első fokú határozat késedelmes meghozatalában.
Az eljárás elhúzódásának alapvető oka, hogy a panaszos ügyében a hetedik határozat vált csak jogerőssé.
Panaszos sérelmezte, hogy a kárpótlási hivatalok nem fogadják el a bizonyítékait.
Tájékoztatom a panaszost, hogy a bizonyítékok mérlegelése nem feladatom, hivatalom nem helyettesíti a jogorvoslati fórumokat. Hatásköröm alapján a határozatok tartalmát csak annyiban vizsgálhatom, hogy történt-e az eljárás során alkotmányos visszásság.
A becsatolt iratokból kitűnik, hogy a Somogy Megyei Bíróság 3. Pf. 20945/1994/5. számú ítéletében megállapította, hogy az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal a tényeket nem tárta fel megfelelően, a határozat megalapozatlan. Ezért a bíróság a 1041985/93. sz. határozatot hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárásra kötelezte. Ítéletének indoklásában utalt arra, hogy az 1991. évi XXV. törvény 12.§ (2) bekezdése alapján a kérelmező egyéb bizonyítási eszközökkel is bizonyíthatja a kérelmében foglaltakat és ezért a kárpótlási hivatalnak új eljárása során megfelelően értékelni kell a panaszos által benyújtott egyéb bizonyítékokat is.
Ennek ellenére a kárpótlási hivatalok első és másodfokon is figyelmen kívül hagyták a másodfokú bíróság határozatában adott útmutatást. A megismételt eljárásban sem vizsgálták a panaszos által benyújtott bizonyítékok bizonyító erejét.
1991. évi XXV. törvény 12.§ (5) bek. értelében a kárpótlási hivatal a b/ és c/ pontban írt kivételekkel az Áe. (1957. évi IV. tv.) szabályai szerint jár el. Ebből következik, hogy a kárpótlási hivatalokra is vonatkozik az Áe. 73.§ (3) bekezdése, mely szerint a bírósági határozatok indokolásában írtak is kötelezőek a közigazgatási szervekre, így a kárpótlási hivatalokra is.
Ezért eljárási szabálysértést követtek el a kárpótlási hivatalok, amikor a másodfokú bíróság ítéletének indokolását nem vették figyelembe a megismételt eljárás során. Másrészt tévesen hivatkozott arra, hogy a panaszos által becsatolt iratok bizonyítékként nem értékelhetők.
Az 1991. évi XXV. törvény 12.§ (2) bekezdése egyéb bizonyítási eszközöket említ. Alapvető jogelv, hogy a végrehajtási rendelet nem lehet ellentétes a törvény rendelkezéseivel. A Vhr. 18.§ (1) bekezdésében szereplő "is" szócska is azt jelzi, hogy a Vhr. 18.§-ban írt felsorolás nem taxatív, hanem csak előtérbe helyez meghatározott bizonyítási eszközöket, ez azonban nem jelenti azt, hogy egyéb bizonyítási eszköz nem vehető figyelembe.
A kárpótlási hivatalok az Áe. 73.§ (3) bekezdésének, a Kptv 12.§ és a Vhr. 18.§-ának téves értelmezésével, jogbizonytalanságot okoztak.
Mindezek sértik az Alkotmány 2.§-ában írt jogbiztonság elvét.
Alkotmányos visszásság kiküszöbölésére a következő ajánlást teszem.

Ajánlás

Megkeresem az Országos Kárrendezési és Kárpótlási Hivatal elnökét, hogy hívja fel a figyelmet az irányítása alatt működő kárpótlási hivataloknak, Kptv. 12.§ (5) bekezdés szerint az 1957. évi IV. törvényben rögzített eljárási szabályok betartására, az 1991. évi XXV törvény 12 § (2) bekezdése és a 104/1991. (VIII.3.) Korm. rendelet 18.§-ának a fentiekben kifejtettek szerinti helyes értelmezésére.

Budapest, 1996. decembere 18.

Dr. Polt Péter