OBH 1067/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása

M.F.  azzal a panasszal fordult hivatalunkhoz, hogy vállalkozói tevékenységében Somogy megyei rendőrei évek óta akadályozzák őt az ellene induló szabálysértési eljárások megindításával, bírságok kiszabásával. Kifogásolta azt is, hogy az általa kezdeményezett büntetőügyekben nyomozás megszüntetéssel fejezték be az eljárást.
Nevezett sérelmezte azt is, hogy a .........Hungária Biztosító nem teljesíti fizetési kötelezettségét, amit a panaszossal szemben vállalt.
A panaszos fenti tartalmú beadványát továbbiak követték, melyekben összefüggéstelenül adta elő sérelmeit, illetve megismételte korábbi panaszait.

Érintett alkotmányos jog

Jogbiztonsághoz való jog. (Alk. 2.§ (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok

A szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény V. fejezete részletesen tartalmazza az eljárás lefolytatására irányadó előírásokat, a VI. fejezet pedig a jogorvoslatokkal foglalkozik.
A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 125.§ (2) bek. így szól: "Ha a feljelentést nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező nyomozó hatóságnál tették, a feljelentést az eljárásra jogosult hatósághoz kell áttenni. A halaszthatatlan nyomozási cselekményeket azonban a nyomozó hatóság hatáskör és illetékesség hiányában is köteles elvégezni."
A 126.§ szerint "(1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
(2) A feljelentés kiegészítése során a nyomozó hatóság
a/ a feljelentett kivételével bárkitől okiratok és adatok rendelkezésére bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy sértett állami szerv, társadalmi szervezet, szövetkezet vagy egyesület vezetőjétől, illetőleg a vizsgálatra jogosult szervtől vizsgálat tartását és a kár megállapítását kérheti;
b/ a feljelentőt, illetőleg a sértettet meghallgathatja, a helyszínt megtekintheti és a feljelentettre vonatkozó hatósági vagy más nyilvántartás, illetőleg eljárás adatait felhasználhatja;
c/ szaktanácsadót alkalmazhat, ha a feljelentés elbírálása szakkérdésben való állásfoglalástól függ."
A Be. indokolása szerint a 30 napos meghosszabbítás csak olyan vizsgálat tartására vonatkozhat, amit nem az eljáró rendőri szerv rendel el, illetve nem ő foganatosít, hanem az ügyben valamilyen módon érintett szerv, hatóság, intézmény (pl. ha az eljárásban érintett szerv belső revíziója eredményének ismerete mellőzhetetlen a nyomozásban).
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (1) bek. szerint "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29.§ (1) bek.), illetve közszolgálgatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A megállapított tényállás

A 1381/1993. szabs. szám alatt folytatott eljárást M.F. ellen a F. RK. mint első fokú szabálysértési hatóság. Az eljárás hivatalból, rendőrjárőr feljelentése alapján indult.
Az eljárás indoka: 1993. november 19-én 9.35 órakor M.F. úgy vett részt a saját tulajdonát képező személygépkocsival a közúti forgalomban, hogy a gépkocsi nem volt hatósági jelzéssel ellátva, nem rendelkezett forgalmi engedéllyel, valamint vezetés közben nem volt nála vezetői engedélye. M. a szabálysértés elkövetését a helyszínen elismerte.
A szabálysértési hatóság M.F.-t "személygépkocsival a közúti közlekedés szabályai kisebb fokú megsértése szabs. miatt 10.000 Ft. pénzbírsággal sújtotta.
Az eljáró rendőri szerv tájékoztatta M.F.-t arról is, hogy a pénzbírságot a határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 nap alatt illetékbélyeggel kell leróni, e határidő elmulasztása estén pedig a kiszabott pénzbírságot 25 nap elzárásra változtatja a hatóság.
A határozat tartalmazta továbbá, hogy a határozat ellen a kézbesítéstől számított 8 napon belül halasztó hatályú kifogásnak van helye.
A hatóság a pénzbírság összegének meghatározásánál súlyosbító körülményként értékelte, hogy M.F. szabs. miatt 2 éven belül már volt büntetve. A tértivevény szerint M. 1993. XII. 20-án vette  át a szabs. határozatot és december 28-án befizette a pénzbírságot. Kifogással nem élt.
A 6034/93. P. szám alatt panaszként kezelte M.F. 1993. március 12-én kelt, március 17-én iktatott beadványát a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság hivatala. A beadványban M.F. feljelentést tett a M.F.K. Rendőrkapitányság rendőrei ellen. M. név szerint is felsorolt hivatásos rendőröket.
A főkapitányság hivatala 1993. március 29-én kelt levelében arról tájékoztatta M.-t, hogy beadványa "... olyan adatot, mely panaszának érdemi elbírálását lehetővé tenné, nem tartalmaznak. Ha az említett személyekkel vagy szervekkel kapcsolatban konkrét adatai vannak, melyek alapján felelősségük nyilvánvalóan megállapítható, úgy azt a ..... Ügyészségi Nyomozó Hivatalhoz szíveskedjen benyújtani." Ezt követően a panaszt és a válaszlevelet irattárba helyezték azzal, hogy "további eljárást nem igényel."
A 113/94. számú szabálysértési ügyben a F. RK. folytatott eljárást M.F.-el szemben. A szabálysértési feljelentést a K.RK. Közlekedési Osztály Őr-, Járőr Alosztályának beosztottjai tették 1994. január 14-én. A feljelentés indoka: közúti ellenőrzés során az eljáró rendőrök megállapították, hogy M.F. vezetői engedélyének orvosi érvényessége 1993. augusztus 23-án lejárt.
A szabálysértési határozat 1994. február 23-án kelt. A hatóság "személygépkocsival a közúti közlekedés szabályai kisebb fokú megsértése szabálysértés miatt" 8.000 Ft pénzbírságot szabott ki M.F.-el szemben.
A határozat tartalmazta a pénzbírság be nem fizetés esetére való elzárás átváltoztatása napjainak számát, a pénzbírság lerovásának módját és a jogorvoslati lehetőséget is. Súlyosbító körülmény volt a két éven belüli szabálysértés miatti büntetés. A határozatot a tértivevény szerint 1994. március 2-án M. alkalmazottja vette át.
1994. április 12-én a rendőri szerv megállapította, hogy nem tekinthető a határozat kézbesítettnek, mert nem az érintett vette át, ezért újrakézbesítés történt. A szabálysértési határozatot ez után 1994. április 18-án M.F. vette át.  A hatóság 1994. június 8-án felhívással élt M.-el szemben, mivel az 1994. február 23-án kiszabott szabálysértési bírságot nem rótta le. A felhívást M. 1994. június 14-én vette át.
A felhívásban a hatóság felhívta M. figyelmét arra is, hogy ha 5 napon belül nem tesz eleget a befizetésnek, akkor az elzárás letöltésre kerül.
Az ügyben a hatóság - az 1994. augusztus 8-án kelt ügyészi jóváhagyással - 1994. szeptember 6-ra elrendelte M. elővezetését a ........ Bv. Intézetbe, mert a pénzbírságot a felhívás ellenére sem fizette meg.
Az iratok között található 1994. szeptember 6-án kelt rendőri jelentés, valamint a 8.000 Ft. pénzbírság befizetését igazoló válaszlap. Ezek szerint M. elővezetésének indoka megszűnt, ezért attól az intézkedést foganatosító rendőr elállt.
Ebben az ügyben sem élt kifogással M.
Az 1424/95. bü. szám alatt a F.RK. Bűnügyi Osztálya folytatott büntetőeljárást M.F. feljelentése alapján. M. ismeretlen személy ellen, lopás miatt tett büntető feljelentést 1995. október 19-én. A feljelentés szerint szerszámokat, ponyvát loptak el M.-től, kb. 150.000 Ft. értékben.
A meglévő iratokból megállapítható, hogy az ügyben 1995. október 20-án feljelentés kiegészítést rendeltek el, melynek határideje 1995. november 5-e volt. Ezt a határidőt indokolás nélkül meghosszabbították november 20-ig, majd november 17-én további 30 nappal, mert "... a tényállások tisztázatlanok...". A feljelentés határideje így december 15-re változott.
Az iratokból nem derül ki, hogy jelenleg milyen stádiumban van az eljárás, illetve, hogy a feljelentés kiegészítés alatt mit tettek, vagy csak időhúzás történt az ügyben.
M.F. a ........ Hungária Biztosítóval vagyonbiztosítási szerződést kötött 1990. szeptember 14-én, amikor érvényesíteni kívánta kártérítési igényét, a biztosító nem fizetett.

A vizsgálat megállapításai

A 381/93. szabs. számú ügyben az eljáró hatóság jogszerűen járt el, amit a panaszos, M.F. sem kifogásolt az eljárás során. A hatóság mulasztást nem követett el.
A 6034/1993. P. számú ügyben véleményünk szerint az eljáró rendőri szerv döntése felülvizsgálatra szorul. A panasz ugyanis büntető feljelentésként is kezelhető lett volna, vagyis M. beadványát át lehetett volna tenni az illetékes nyomozó hivatalhoz. Erről a Be. 125.§ (2) bekezdése így rendelkezik: "Ha a feljelentést nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál tették, a feljelentést az eljárásra jogosult hatósághoz kell áttenni." Ebben az ügyben felmerült a jogbiztonság sérelmének gyanúja, ezért ajánlással éltünk a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjéhez.
A 113/94. szabs. számú ügyben nem állapítottuk meg az eljáró rendőri szerv mulasztását, jogsértő ügyintézést, sőt az eljárás adataiból kiderült, hogy maximális körültekintéssel jártak el. Ebben az ügyben sem kellett tehát további vizsgálatot folytatni.
Az 1424/95. bü. szám alatt indult büntetőeljárásban megállapítottuk, hogy a Be.-nek a feljelentés kiegészítésre vonatkozó szabályait a nyomozó szerv nem tartotta be. A Be. 126.§ (1) bekezdése szerint ugyanis a feljelentés kiegészítés határideje 15 nap, melyet egy esetben 15 nappal meg lehet hosszabbítani. A törvény szerint a kétszer 15 nap eltelte után 30 nappal akkor lehet meghosszabbítani ezt a határidőt, ha vizsgálatot kell tartani az ügyben. A hatóság tehát akkor járt volna el helyesen, ha az 1995. október 20-án elrendelt feljelentés kiegészítés kétszer 15 napos határidejének lejárta után nem hosszabbított volna határidőt, hanem döntött volna a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről.
A törvény szövegének indokolása szerint a 30 napos meghosszabbítás csak olyan vizsgálat tartására vonatkozhat, amit nem az eljáró rendőri szerv rendel el, illetve nem ő foganatosít, hanem az ügyben valamilyen módon érintett szerv, hatóság, intézmény (pl. ha az eljárásban érintett szerv belső revíziója eredményének ismerete mellőzhetetlen a nyomozásban). Ez azonban M. F. feljelentése miatt indult eljárásban szóba sem jöhetett.
A feljelentés kiegészítés azon módja, melyet a F. RK. Bűnügyi Osztálya foganatosított, azért sem felelt meg a jogszabályi előírásnak, mert a Be. 126.§ (2) bekezdésében rögzített cselekmények közül nem hajtott végre semmit. Az a látszata volt az egész eljárásnak, hogy időhúzásra használták fel a feljelentés kiegészítés jogintézményét. Az iratokból annyi derült ki, hogy a sértett külföldön tartózkodása volt az oka a 30 napos meghosszabbításnak. Erre azonban nem lehetett az ügyben jogszerűen feljelentés kiegészítés elrendelését és fenntartását alapozni, mert a feljelentés alkalmával M. meghallgatása megtörtént. 
A feljelentés kiegészítés iratai alapján megállapítottuk a jogbiztonság sérelmét, mint alkotmányos visszásságot, melyre tekintettel ajánlással fordultunk a megyei főügyészség vezetőjéhez.
M. panaszában azt is kérte, hogy az országgyűlési biztos kötelezze a .......... Hungária Biztosítót az 50786. számú kötvényben vele szemben vállalt kötelezettsége rendezésére. Az 1993. évi LIX. tv. 16.§ (1) bek.-ben rögzítettek figyelembevétele alapján azonban - mivel a biztosító nem hatóság és nem közszolgáltatást végző szerv - a biztosító ügyintézésével kapcsolatban nem járhat el az országgyűlési biztos.
A panaszos utóbb előterjesztett beadványai olyan új körülményt, tényt, melyben külön vizsgálatot kellett volna folytatni, nem tartalmaztak, a folyamatban lévő ügyeire vonatkozó tájékoztatásai pedig nem indokolták vizsgálatunk kiszélesítését. Ezeket a beadványokat  tájékoztató jellegűnek minősítettük. 
A vizsgálat megállapításai alapján előzetesen tájékoztattuk M.F.-et arról, hogy a 381/1993. szabs. és a 113/1994. szabs. számú ügyekben kérelme megalapozatlan, az eljáró hatóságok döntései alkotmányos visszásságot nem idéztek elő.
A panasznak a ........... Hungária Biztosítót érintő részével kapcsolatban ugyancsak tájékoztatást adtunk M.-nek. Tájékoztattuk őt arról, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény alapján a biztosnak nincs hatásköre eljárni a biztosítóval szemben. Tájékoztatónkban arra is kitértünk, hogy a biztosítók kártérítési kötelezett-ségének tartalmát a felek közötti biztosítási szerződés határozza meg, ha pedig a kártérítés során vita merülne fel a felek között, a panaszos jogosnak vélt igényét polgári peres úton érvényesítheti.

Ajánlások

Az ügyben megkerestük a megyei főügyészséget és felhívtuk a figyelmüket a F. Rendőrkapitányságon 1424/1995. bü. szám alatt folytatott feljelentés kiegészítés során tapasztaltakra. Kértük a főügyészséget az iratok áttekintésére, valamint a szükséges intézkedések megtételére.
A főügyészség az iratokat felülvizsgálta, melynek eredményeként egyetértett az ügyben tett megállapításainkkal. Ezért a megyei főügyész a nyomozás felügyeletét ellátó ........ városi ügyészség vezetőjét utasította, hogy az ügyben elkövetett törvénysértés miatt intézzen jelzést a ............... rendőrkapitányság vezetőjéhez.
Megkerestük a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét és kértük, hogy vizsgálja meg a 6034/1993. P. számú ügyben tett intézkedésüket. Kértük továbbá, hogyha az ügyben hozott döntésük meghozatalával kapcsolatban mulasztást állapít meg, hozzon a jogszabályoknak megfelelő intézkedést.
A megyei főkapitány elvégezte a 6034/1993. P. számú ügy felülvizsgálatát. Úgy ítélte meg, hogy M.F. a .......... főkapitányságnak címzett, szóban lévő számra iktatott beadványa érdemi adatot nem tartalmazott, indokolás nélkül kérte egyes rendőrök felfüggesztését. Ezért nem lett volna célszerű továbbítani a panaszos beadványát a nyomozó hivatalba. Az ügyben mulasztást sem állapított meg.
Megkerestük a K. ügyészségi nyomozó hivatal vezetőjét, akit arra kértünk, hogy adjon tájékoztatást arról,  hogy hatóságukhoz érkezett-e 1994. és 1995. években feljelentés M.-től Somogy megyei rendőrök ellen.
A nyomozó hivatal vezetőjének válasza nem leges volt.

Ajánlásainkra adott válaszokat elfogadtuk, M. panasza tárgyában az eljárást befejeztük.

Budapest, 1996. október 28.

Gönczöl Katalin