OBH 1037/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr.Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

K. J.-né beadványában előadta, hogy a szomszédos ingatlanon palacsintasütő üzemre adott ki építési engedélyt a kerületi polgármesteri hivatal 1994. szeptemberében. Panaszos előadása szerint az építkezést már júliusban elkezdték.
Nevezett sérelmezte azt is, hogy engedély nélkül üzemel 1995. júniusa óta a sütőde, elviselhetetlenné téve a környéket az égett olajszaggal. A kerületi műszaki osztály határozatát 1995. júniusában - 7 hónap elteltével - megfellebbezte, de a másodfokú hatóság jelen panasza benyújtásáig nem hozott döntést.
Időközben az első fokú építésügyi hatóság határozatban kötelezte üzemeltetőt az engedély nélküli használat megszüntetésére, azonban kötelezett ennek nem tett eleget.

Az érintett alkotmányos jogok:

Jogbiztonság, mint jogállamisági alapnorma és a késedelem. (Alk. 2.§ (1) bek., 57.§ (5) bek.)
A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57.§ (5) bekezdése: "A Magyar Köztársaságban a törvényekben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet olyan leírás, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti."

Alkalmazott jogszabályok:

A többszörösen módosított 1957. évi IV. törvény (továbbiakban: Áe.) az államigazgatási eljárásról, valamint az építési és használatbavételi engedélyezéséről szóló 12/1986. (XII.30.) ÉVM sz. rendelet 20.§ (2) bekezdés: "Az építtető csak a jogerős engedély és az ahhoz tartozó - engedélyezési záradékkal ellátott - helyszínrajz és műszaki tervek alapján, az engedély érvényességének időtartama alatt, továbbá a saját felelősségére és veszélyére építkezhet."

Megállapított tényállás:

V.T. és V.Cs. 1994. augusztus 28-án nyújtották be építési engedély iránti kérelmüket lakóház bővítési és élelmiszert készítő kisüzem építésére.
A kerületi építésügyi hatóság helyszíni szemlén rögzítette az engedély megadása előtti állapotot, majd a 1636/94.sz. határozattal kiadta  a tervezett építkezésre az építési engedélyt, amelyet a tértivevény tanúsága szerint a panaszos 1994. szeptember 8-án vett át. Ezt a határozatot K.J. a megadott határidőn túl, csak 1994. november 9-én kelt fellebbezésével támadta meg. 
Az építési engedély megadását követően az építtetők a jogerősítő záradék kiadása előtt megkezdték a kivitelezést és így az építkezés engedély nélkülivé vált. A panaszos bejelentése alapján az első fokú építésügyi hatóság a 1636/2/94.sz. azonnal végrehajtható határozatával leállította az építkezést, majd építésrendészeti eljárás keretében a 1636/6/94. sz. határozatával fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtására kötelezte építtetőket 1994. december 6-án. Az I. fokú építésügyi hatóság tájékoztatta panaszost arról, hogy nem továbbítja az építési engedélyt megadó határozat elleni fellebbezést a fennmaradási engedély iránti kérelem benyújtásáig (30 nap elteltéig). A határidő - az iratok tanúsága szerint - eredménytelenül telt el, a kerület pedig semmilyen intézkedést nem tett az építtető által engedély nélküli palacsintasütő üzem működésének elkezdéséig.
A megkezdett működés ellen, a lakossági tiltakozásra, többször tartott az építésügyi hatóság ellenőrzést, majd a 735/95. sz. (szeptember 11-én kelt) határozatával az engedély nélküli használatot megtiltotta. A határozat fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett, végrehajtása érdekében a hatóság az építtetőkkel szemben bírságot is kiszabott (1995. november 2.).
Az iratokból nem derül ki milyen körülmények között hozta meg az első fokú  hatóság a fellebbezéssel egyidejűleg benyújtott igazolási kérelmet elutasító 1995. május 30-án a 735/3/95.sz. határozatát, valamint, hogy az miért nem került elbírálásra az Áe.-ban előírt eljárási határidőn belül.
Az ügyfél tájékoztatása szerint a másodfokú hatóság meghozta döntését.

A vizsgálat megállapításai:

A XV. ker. Polgármesteri Hivatal Városgazdálkodási és Műszaki Irodája többször megsértette a többször módosított 1957. évi IV. törvény 15.§ (1) bekezdésében megfogalmazott azon előírást, miszerint az eljáró államigazgatási szervnek "az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghoznia."
Megsértette továbbá az Áe. 65.§ (2) bekezdését is, amikor a panaszos 1994. szeptemberében átvett 1636/1994. sz. határozata elleni - igaz elkésett - "fellebbezését" nem továbbította a másodfokú hatóságnak. A hivatkozott jogszabályhely szerint "A fellebbezést az ügy összes irataival a fellebbezési határidő leteltétől számított nyolc napon belül fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve, ha az államigazgatási szerv a megtámadott határozatot visszavonja, illetőleg a fellebbezésnek megfelelően módosítja, kijavítja vagy kiegészíti."

Ajánlások:

A Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal vezetőjét megkerestem azzal az ajánlással, hogy vizsgálja meg a XV. ker. Polgármesteri Hivatal Városgazdálkodási és Műszaki Osztálya eljárását, az elhúzódó intézkedések okát, valamint tegyen intézkedést a jövőbeni ügyintézői munkára vonatkozó jogszabályok fokozottabb megtartására. A felügyeleti szerv ajánlásomat elfogadta, a szükséges intézkedéseket - a kerület felé - megtette és határidőben tájékoztatott arról, hogy felhívta a jegyzőt arra, hogy a polgármesteri hivatal törvényes eljárások határidejét fokozottan tartsa be. 

Budapest, 1996. április "    "

Gönczöl Katalin