OBH 891/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Ifj. Sz.G. debreceni lakos panasszal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Beadványában sérelmezi, hogy az elhunyt szülei tulajdonában volt alsójósai ingatlan 1/8 része után kapott csak kárpótlást s kéri, hogy az elvett, de nem kárpótolt belterületi ingatlan helyett kapjon egy - az eredeti ingatlan közelében lévő 400 négyszögöles építési telket.
Mivel a rendelkezésemre álló adatok alapján alkotmányos visszásságra lehetett következtetni, az ügyben megkerestem a Debreceni Körzeti Földhivatal vezetőjét, Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, valamint a Hajdú-Bihar Megyei Kárrendezési Hivatalt.

Megállapított tényállás

Panaszos a .... sz. borítékban benyújtott "F" lapon anyja után, ugyanezen borítékban benyújtott "H" lapon pedig apja után kért kárpótlást leszármazói jogon az alsójózsai .... sz. telekkönnyvi betétben felvett .......... hrsz. ingatlan után.
Panaszos saját jogon is kért kárpótlást a ..... sz. borítékban benyújtott "F" lapon ugyancsak az alsójózsai .... betétben felvett .... hrsz. ingatlan után.
Panaszos bizonyítékként csatolta a Debreceni Körzeti Földhivatal által 1992. augusztus 5-én záradékolt alsójózsai ..... telekkönyvi betétet.
Az említett telekkönyvi betétből kiolvasható, hogy panaszos szülei tulajdonában 1/2-1/2 arányban álló .... hold .... négyszögöl szántó, rét művelési ágú ingatlan.
Sz.G. nevén álló 1/2 részét a tulajdonos elhalálozása folytán négy gyermek örökölte egymás között egyenlő arányban, és az egész ingatlanhoz viszonyítva 1/8-1/8 részben az örökösök részére az ingatlan tulajdonjogát - köztük panaszos részére is - bejegyezték a debreceni közjegyzőnek a Kjö.II. 51/1970/2 sz. jogerős végzés alapján, mely a földhivatalba 1970. április 10-én érkezett és a 3197 számon iktatták. 612 számú betét "B" lap 4; 5; 6; 7 sorszám bejegyzés.
A 8. sorszámú bejegyzés alapjául szolgáló okirat 1971. október 15. napján érkezett a hivatalba és a 13785 számon iktatták.
E szerint "a Debreceni Járási Földhivatalnak 7230/1971. sz. jogerős határozata alapján az A 1. sorszámú ingatlanra vonatkozóan az a körülmény, hogy a debreceni Bocskai Tsz. használatában áll".
Panaszos az említett és csatolt bizonyítékon túl további bizonyítékok beszerzését kísérelte meg az önkormányzatnál, a levéltárban is. Közben a megyei kárrendezési hivatal panaszos részére, saját jogon 5000.- Ft kárpótlást állapított meg. Leszármazói jogon benyújtott kérelmét elutasították. Panaszos a határozat ellen fellebbezett, a másodfokú közigazgatási szerv panaszos fellebbezését elutasította 1060673/1995. számú határozatával.

Jogszabályi háttér

1991. évi XXV. törvény. 
1.§ (2) E törvény alapján kárpótlás illeti meg azokat a 2.§-ban meghatározott természetes személyeket, akiknek magántulajdona az 1949. június 8-át követően alkotott, a 2. sz. mellékletben felsorolt jogszabályok alkalmazása által sérelmet szenvedett.
2.§ (1) Kárpótlásra jogosult:
a/  a magyar állampolgár,
b/  aki a sérelem elszenvedésekor magyar állampolgár volt,
c/ akit a magyar állampolgárságtól való megfosztással összefüggésben ért sérelem,
d/ az a nem magyar állampolgár, aki 1990. december 31-én életvitelszerűen Magyarországon élt.
3.§ (1) A kár mértékét átalányértékben kell meghatározni. Az egyes vagyonelemek átalányértékét a 3. sz. melléklet tartalmazza.
(2) Termőföld esetén a kár mértékét a 13.§-ban meghatározottak szerint kell megállapítani.
4.§ (2) A kárpótlás mértéke:
0-200 000 Ft	100 %
200 001 - 300 000 Ft között
	200 000 Ft és a 200 000 Ft-on felüli rész 50 %-a
300 001 - 500 000 Ft között
	150 000 Ft és a 300 000 Ft-on felüli rész 30 %-a
500 001 Ft-tól
	310 000 Ft és az 500 000 Ft-on felüli rész 10 %-a
12.§ (2) A kérelemhez csatolni kell a jogosultságot igazoló valamennyi okiratot vagy annak másolatát, illetőleg ezek hiányában hivatkozni kell az egyéb bizonyítási eszközökre.
(3) Amennyiben a kérelem benyújtására nem a (2) bekezdésben foglaltaknak megfelelően kerül sor, a kérelmet a hivatal megfelelő póthatáridő kitűzésével hiánypótlásra adja vissza. Amennyiben a jogosult a hiányt ismételt hiánypótlási felhívásra sem pótolja, a hivatal a kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján bírálja el.
(5) A hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el azzal az eltéréssel, hogy
b/ ha a kérelem benyújtásakor vagy a hivatal felhívására az igénylő igazolja, hogy a kárpótlási igényét megalapozó tulajdonjogának megállapításához szükséges más bírósági, hatósági eljárást megindította, az eljárást fel kell függeszteni.
3. számú melléklet az 1991. évi XXV. törvényhez
A kár mértékének meghatározásához figyelembe veendő átalányértékek a különböző vagyonelemeknél:
a/ Az ingatlan (a lakás, az üzlet, a műhely és az üres belterületi telek) alapterülete után a kárpótlás alapjául szolgáló érték (Ft/m2)
	fővárosban (mai lakbérövezet szerint)
	I.	(+25%)	2000
	II.	(+10%)	1500
	III.	(normál)	1000
	városban (mai közig. besorolás szerint)	800
	egyéb településen		500
	üres belterületi építési telek	200
1957. évi IV. törvény
26.§ (1) A közigazgatási szerv köteles a  határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
66.§ (2) A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja, tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett. A vizsgálat eredményeként a határozatot helyben hagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.
(3) A felettes szerv, ha az érdemi határozat hozatalához nincs elég adat, vagy a tényállás további tisztázása szükséges, a határozat megsemmisítése mellet az ügyben első fokon eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja, vagy a tényállás kiegészítése iránt maga intézkedik.
1949. évi XX. törvény
2.§ (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
77.§ (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.
104/1991. (VII.3.) Korm. rendelet
18.§ (1) A kárpótlásra jogosultság a termőföld és más ingatlan esetében - a tulajdonelvonásról rendelkező hatósági határozaton vagy ilyen tartalmú más közokiraton kívül - a földhivatal által e célra kiállított hatósági bizonyítvánnyal (a továbbiakban: bizonyítvány) is igazolható.
(2) A bizonyítvány a kárpótlásra jogosultság, valamint a kárpótlás mértékének megállapításához szükséges adatokat tartalmazza. A bizonyítványhoz az eredeti okiratokat vagy azok másolatát nem kell csatolni.
(3) A bizonyítványt a földhivatal a nála őrzött okiratok (telekkönyvi betét, földnyilvántartási birtokív, térkép, földrendezési, zártkertrendezési, tagosítási földmegváltási, földfelajánlási, földértékelési, földmérési stb. iratok) alapján a jogosult kérelmére adja ki.
19.§ (1) Aki a tulajdonelvonást megelőzően az ingatlan-nyilvántartáson kívül tulajdonjogot vagy a tulajdonra ingatlan-nyilvántartáson kívüli jogcímet szerzett, és ezt a tulajdonjog megszerzésére vonatkozó érvényes okirattal bizonyítja, a földhivataltól bizonyítvány kiállítását kérheti. A bizonyítvány a bejegyzett jogosult adatait tartalmazza, egyben utal a bejelentett igényre is. A kárpótlási hivatal a bizonyítvány és a tulajdonjogszerzést igazoló okiratok alapján dönt a jogosultság kérdésében.

A vizsgálat megállapításai

A Debreceni Körzeti Földhivatal vezetőjének az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének megkeresésére küldött iratokból megállapítható, hogy a kárpótolni kért ingatlan, az alsójózsai ..... számú telekkönyvi betétben felvett 1003 hrsz. egyéb művelési ágú belterületi és 1 kh 1548 négyszögöl térmértékű 43.5 AK értékű ingatlan 5027.- Ft megváltási ár ellenében az 1967. évi IV. törvény végrehajtása során készült 3. számú kimutatás 551 sorszáma szerint Sz.G. és felesége Cs.R. - a panaszos szülei - tulajdonából került a (volt Bocskai) tsz. tulajdonába.
Az 1967. évi IV. törvény (FTT.) 3.§ (1) bekezdése szerint "A kívülállók tulajdonában lévő olyan földek - ide értve az erdőket és telkeket is (a továbbiakban: föld) - , amelyek e törvény hatálybalépésekor a termelőszövetkezet használatában vannak, megváltás ellenében - a Minisztertanács által megállapított időpontban - a termelőszövetkezet tulajdonába kerülnek, kivéve, ha a tulajdonost a megállapított időpontig termelőszövetkezetbe tagként felveszik." A törvény 1968. január 1. napján lépett hatályba.
A 33/1967. (X.11.) Korm.rendelet 1.§ (1) bekezdése kimondja: az FTT végrehajtása szempontjából "termelőszövetkezeti használatban lévőnek kell tekinteni azt a földet, amelyen az FTT hatálybalépésekor a mezőgazdasági ... szövetkezet bármilyen címen gazdálkodik."
Amennyiben panaszos szüleitől az ingatlant az 1967. évi IV. törvény szerint 1969-ben megváltották - és ez döntő - akkor aggályos a telekkönyvi betétben az a bejegyzés, hogy panaszos - annak ráeső részét - 1971-ben megörökölte. Az eljárási kárrendezési hivatalnak - az 1991. évi XXV. törvény 12.§ (2) és (3) bekezdésére és ugyanezen paragrafus (5) bekezdés b/ pontjára tekintettel - fel kellett volna hívnia panaszos figyelmét határidő tűzésével kárpótlási igényét megalapozó tulajdonjogának megállapításához szükséges eljárás megindítására, és az előtte folyó eljárást ennek tartalmára fel kellett volna függesztenie. A hivatal ezt nem tette, pedig kötelessége lett volna az 1957. évi IV. törvény 26.§-a szerint a tényállást tisztáznia. A bizonyítékok alapján nem vitás, hogy panaszos leszármazói jogon az ingatlan 1/4 része után jogosult kárpótlásra.
Debrecen Megyei Jogú Város jegyzője által az Országgyűlési Biztos Hivatalához megküldött iratok között elfekszik az a levél, melyet a Józsa Község Tanács VB Szakigazgatás december 14-i keltezéssel, és amelyet 1082/1968. számon iktattak!
A levélben szerepel, hogy a községi tanács szakigazgatási szerve 1958. október 2-án elkészítette a község egyszerűsített általános rendezési tervét, melyet a tanácsülés 1960. március 26-án fogadott el a 8/1960. számú határozattal. Egy másik - 1082/1968. iktatószámú 1968. szeptember 17-én kelt átiratban a Józsa Községi Tanács VB arról tájékoztatja a járási földhivatalt, hogy mely helyrajzi számú területek művelés alól való kivonását kéri - ezek között szerepel Sz.G. és felesége Cs.R. nevén álló ingatlan is - többszintes lakóépületek elhelyezése céljából.
Hogy az ingatlan - a sérelem elszenvedésének időpontjában - üres belterületi építési teleknek minősült-e, a tanács egyszerűsített általános rendezési tervében foglaltak  az irányadók. Ennek feltárása pedig azért fontos, mert hatása van a kár mértékének megállapítására. Ennek tisztázására nem került sor.
A másodfokú közigazgatási szerv határozata az alkotmányos visszásságot azáltal idézte elő, hogy nem az 1957. évi IV. törvény 66.§ (2) bekezdés szerint járt el, mely kimondja: "A felettes szerv a fellebbezéssel megtámadott határozatot és az azt megelőző eljárást megvizsgálja tekintet nélkül arra, hogy ki és milyen okból fellebbezett."
A  másodfokú közigazgatási szervnek, az első fokú közigazgatási szerv határozatának megsemmisítése mellett új eljárásra való utasításával kellett volna a tényállást tisztázni, vagy a másodfokú közigazgatási szervnek kellett volna intézkednie a tényállás tisztázása iránt, s ennek figyelembevételével megváltoztatni az első fokon eljáró közigazgatási szerv határozatát.

Érintett alkotmányos jogok

Az Alkotmány 77.§ (2) bekezdésének rendelkezésébe ütközik a közigazgatási szerv eljárása, mert ennek során megsértette a megjelölt jogszabályok konkrét rendelkezését. Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésének rendelkezéseit azzal sérti a közigazgatási szerv, hogy jogállamiság és a jogbiztonság elvéből fakadó eljárási garanciák figyelembevételét mellőzte, miáltal alkotmányos visszásságot idézett elő.
A jogszabályok konkrét rendelkezéseinek figyelmen kívül  hagyásával sérti az Alkotmány 13.§ (1) bekezdésében biztosított tulajdonjoghoz való jogot.

Ajánlás

Javaslom az OKKH elnökének, hogy az alkotmányos visszásság kialakulásának körülményeit vizsgálja meg és felkérem, hogy a visszásság megszüntetése érdekében tett konkrét intézkedéséről az Országgyűlési Biztos Hivatalát tájékoztassa.

Budapest, 1996. november 11.

Dr. Polt Péter