OBH 604/1995.
az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

K. Zs. és neje panaszt nyújtott be hivatalunkhoz. Panaszukban sérelmezik, hogy kárpótlási ügyük során a hatóságok  nem jártak el körültekintően illetőleg a hajdúböszörményi önkormányzathoz intézett, támogatást igénylő beadványaikra választ nem kapnak. A vizsgálat megindulásával egyidejűleg megkerestem a Hajdúböszörményi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalát valamint a Hajdú-Bihar megyei Kárrendezési Hivatalt, tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre álló információk alkotmányos visszásság fennállására engedtek következtetni.
Megkereséseimben tájékoztatást kértem a panaszosok által benyújtott kérelmek elbírálási módjáról.

A megállapított tényállás
 
Panaszosok egy alkalommal, 1995. december 8-án nyújtottak be a Hajdúböszörményi Önkormányzat Polgármesteri Hivatalához átmeneti segély iránti kérelmet, amelyet a Polgármesteri Hivatal 27-885/95. számú határozatával 8.000.- Ft segély kiutalásával teljesített.
Kárpótlási ügyükkel kapcsolatban megállapítottam, hogy 1995. év május 26-án panasszal fordultak a Debreceni Földhivatal hajdúböszörményi kirendeltségéhez. A kirendeltség vezetője 1995. május 31-én kelt válaszlevelében felkérte a panaszosokat a kérelem kiegészítésére. A hiánypótlásra való felhívásnak a panaszosok határidőben nem tettek eleget, így kérelmüknek mind a mai napig nem tudtak eleget tenni.
A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a panaszosok által sérelmezett közigazgatási határozatok ellen, a rendelkezésükre álló határidőn belül nem éltek jogorvoslattal. Amennyiben a Földhivatalnál beadott kérelmüket a hivatal által kért adatokkal kiegészítik, és az ennek alapján hozott döntést sérelmesnek tartják, akkor e döntés ellen jogorvoslattal élhetnek a felettes államigazgatási szervnél. A jogszabálysértő közigazgatási határozatokat bíróság előtt lehet megtámadni. A polgári peres eljárásról szóló 1952. évi III. törvény szerint a fél kérheti a bíróságtól, hogy költségmentességben részesítse. A 2/1968 (I.24) IM. számú rendelet szabályozza a költségmentesség engedélyezésének alapjául szolgáló körülmények igazolására vonatkozó rendelkezéseket. 

Az érintett alkotmányos jogok
Az Országgyűlési Biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban:
1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 57. § (5) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírói, államigazgatási vagy más hatósági döntés ellen, amely jogát vagy jogos érdekét sérti.
Megállapítottam, hogy a panaszosok által sérelmezett közigazgatási határozatok tartalmazták a jogorvoslati lehetőség igénybevételére való utalást. A panaszosok e jogukkal nem kívántak élni, így elzárták magukat a további jogorvoslattól.
2. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 64. §-a rendelkezik arról, hogy a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együtt írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
A panaszosok által benyújtott kérelem elintézésére a panaszosok részére, hiánypótlásra nyitvaálló határidő túllépése miatt nem került sor.

Az ügy jogszabályi háttere
Az államigazgatási eljárásról szóló, többször módosított 1957. évi IV. törvény 13. § (1) bekezdése szerint, az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére nyilatkozatára(...) indul. A 15. § (1) bekezdése alapján az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított 30 napon belül kell meghozni. Az idézett törvény 62. § (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A 67. § szerint a fellebbezési eljárás során hozott határozatot a fellebbezővel és mindazokkal, akikkel az első fokú határozatot közölték, az első fokon eljárt közigazgatási szerv útján írásban kell közölni.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztos akkor jogosult eljárni, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében állampolgári jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 
Mindezek alapján a panasz vizsgálata során megállapítottam, hogy alkotmányos jogsértés nem történt. A panaszos igényérvényesítéséhez szükséges felvilágosítást 1996. március 7-én kelt levelemben megadtam.

Budapest, 1996. március 11.

							Gönczöl Katalin